OTSUS	xx.xx.2026 nr xx	
Pärnu linnas Saugamõisa detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine	

Pärnu linnas Saugamõisa detailplaneeringu koostamine on algatatud Pärnu Linnavolikogu 15.12.2022 otsusega nr 83.

Planeeringuala suurus on kokku 366871 m2 (ca 36,7 ha). Planeeritav ala paikneb Pärnu linnas Saugamõisa tee, Lennuvälja tee ja Sauga jõe vahelisel alal.  Planeeritava ala lähipiirkonda jäävad riigikaitselise ehitis Eametsa linnak, Pärnu lennuväli, Audru ringrada.

Planeeringualal paiknevad Sauga mõisa varemed koos pargialaga. Pärnu linna asustusüksuse üldplaneeringuga 2025+ määratult on tegemist väärtusliku ala ja objektidega, mis kuuluvad reeglina säilitamisele Tingimused väärtusliku objekti säilimise tagamiseks tuleb määrata planeerimise või projekteerimise käigus. Juhinduda tuleb põhimõttest, et ehitisel säilitatakse algupärane arhitektuurne lahendus lähtuvalt hoone esialgsest ehitusprojektist ja säilitatakse hoonele iseloomulikud ning väärtuslikud detailid koos materjalikasutusega. 

Üldplaneeringu kohased planeeringuala maakasutuse juhtotstarbed on üldkasutatavate ehitiste maa-ala (Ü) ning puhke- ja haljasala maa-ala (P). 

Planeeringualale ulatub Sauga jõe ranna või ehituskeeluvöönd (50 m), Vingiküla oja ranna või ehituskeeluvöönd (25 m), maaparandussüsteemi eesvool Keskuse(Pärnu) ja riigikaitselise ehitise (Eametsa linnak) piiranguvöönd. 

Alal kehtib Loode-Pärnu tööstusala detailplaneering (kehtestatud Pärnu Linnavolikogu 19.06.2008 otsusega nr 44).

Detailplaneeringu eesmärgiks on planeeringuala maakasutuse juhtotstarbe muutmine riigikaitsemaaks ja selle kasutusele võtmine tulevikus riigikaitselistel eesmärkidel. Planeeringuala külgnemine Kaitseliidu Pärnumaa maleva ja Lääne maakaitseringkonna (Eametsa sõjaväelinnak) territooriumiga on logistiliselt soodne ning loob piirkonnas loogiliselt kompaktse riigikaitse ala. Planeeringuga tekivad täiendavad eeldused riigikaitse tugevdamiseks, sh vajadusel liitlaste vastuvõtuks vajalike tingimuste loomiseks Pärnumaal ja kogu Lääne regioonis. Planeeritavad kinnistud on käesoleval ajal nii riigi- kui ka munitsipaalomandis. 

Koostatav planeering sisaldab üldplaneeringu muutmise ettepanekut: üldkasutatavate ehitiste maa-ala (Ü) ning puhke- ja haljasala maa-ala (P) soovitakse muuta osaliselt riigikaitse maa-alaks (R); lisaks võidakse kaaluda Sauga jõe ja Vingiküla oja ehituskeeluvööndi vähendamist.
Detailplaneeringuga nähakse ette planeeritaval alal Saugamõisa tee, Lennuvälja tee ja Uus-Sauga tänava vahelisel alal olevate maaüksuste sihtotstarvete muutmine riigikaitsemaaks. Samuti kruntide liitmise võimalus. Riigikaitsemaa sihtotstarvetega kruntidele määratakse ehitusõigus. Nendele kruntidele kavandatakse riigikaitselise funktsiooniga erinevad hooned ja rajatised (staabihoone, majutushoone / kasarmu, söökla, universaalhallid, remondihoone, laod, punkrid / hoidlad, varjualused masinatele, masinate pesula, parkla jms). 

Uus-Sauga tänava, Lennuvälja tee ja Sauga jõe vaheline ala kavandatakse üldkasutatavaks maaks. Detailplaneeringuga nähakse piirkonda ette puhkeala kavandamine, nt vabaõhuüritused, festivalid, laadad jms koos vajaliku infrastruktuuri ja liiklustaristuga; tsoonid aktiivse tegevuse läbiviimiseks (välijõusaal, mänguväljak discgolf jms), piirkond loodusliku pargi- ja puhkeala kavandamiseks (jalgteed, istumisalad jms); jõekalda kasutusele võtmine (kallasrada, istumisalad, slipp) ja sidumine Lennuvälja tee kergliiklusteega; mõisavaremete eksponeerimine (vajadusel näha ette vastava krundi moodustamine varemeid ümbritseval alal).

Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse (KeHJS) § 33 lg 2 p 3 ja 4 kohaselt tuleb keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) algatamise vajadust kaaluda  ja anda selle kohta eelhinnang, kui koostatakse detailplaneering planeerimisseaduse (PlanS) § 142 lg 1 sätestatud juhul (üldplaneeringu põhilahenduse muutmise ettepanekut sisaldav detailplaneering); koostatakse detailplaneering, millega kavandatakse KeHJS seaduse § 6 lg 2 p 22 seotud tegevust (mõni muu tegevus, mis võib kaasa tuua olulise keskkonnamõju). 

Detailplaneeringu KSH eelhinnangu on koostanud Skepast&Puhkim OÜ (töö versioon nr 25000099).

KeHJS §22 kohaselt on keskkonnamõju oluline, kui see võib eeldatavalt ületada mõjuala keskkonnataluvust, põhjustada keskkonnas pöördumatuid muutusi või seada ohtu inimese tervise ja heaolu, kultuuripärandi või vara.

KSH eelhinnangus leitakse kokkuvõtvalt, et juhul kui planeerimisel, hoonete projekteerimisel ja ehitamisel järgitakse seaduste ja standardite nõudeid, töökorralduslikke meetmeid ja ohutusnõudeid, siis kavandatava tegevusega olulist negatiivset mõju keskkonnale eeldada ei ole ning KSH algatamine ei ole vajalik. Kavandatav tegevus ei oma eeldatavalt negatiivset mõju asustusstruktuurile ja rahvaarvule. Kaudset positiivset mõju inimese heaolule avaldab riigikaitse tugevdamine. Kavandatava tegevuse piisava vahemaa tõttu kaitsealadele, hoiualadele, kaitsealustele taime-, looma, ja linnuliikidele, püsielupaikadele, kaitstavatele looduse üksikobjektidele, KOVi kaitstavatele loodusobjektidele, vääriselupaikadele, Natura 2000 võrgustiku aladele, rohevõrgustikule, väärtuslikule põllumajandusmaale, väärtuslikule maastikule ja maardlatele olulist negatiivset mõju eeldada ei ole.

Vastavalt KeHJS § 33 lg 3 otsustatakse KSH vajalikkus lähtudes strateegilise dokumendi iseloomust ja sisust, elluviimisega kaasnevast keskkonnamõjust ja eeldatavalt mõjutatavast alast ning asjakohaste asutuste seisukohast.

Detailplaneeringu otsuse eelnõuga on tutvunud ja nõustunud KSH algatamata jätmise ettepanekuga Maa- ja Ruumiamet (..), Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus (..), Päästeamet (..), Keskkonnaamet (..), Transpordiamet (..), Kaitseministeerium (..), Terviseamet (..).

Lähtudes eeltoodust, planeerimisseaduse § 142 lg 2 ja § 77 lg 1, keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 34 lg 2 ja Pärnu Linnavolikogu 01.02.2018 määruse nr 4 “Planeerimise ja ehitusalase tegevuse korraldamine Pärnu linnas” § 2 p 3 alusel

1. Jätta algatamata detailplaneeringu keskkonnamõju strateegiline hindamine, sest detailplaneeringuga kavandatav tegevus ei oma keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse mõistes olulist keskkonnamõju.

2. Pärnu Linnavalitsuse ruumi- ja arhitektuuriosakonnal korraldada teate avaldamine Ametlikes Teadaannetes ja Pärnu linna veebilehel 14 päeva jooksul ning ajalehes Pärnu Postimees 30 päeva jooksul detailplaneeringu algatamisest arvates.

3. Otsust on võimalik vaidlustada 30 päeva jooksul teatavakstegemisest, esitades vaide Pärnu Linnavolikogule haldusmenetluse seaduses sätestatud korras või kaebuse halduskohtule halduskohtumenetluse seaduses sätestatud korras.

4. Otsus jõustub teatavakstegemisest.

(allkirjastatud digitaalselt)
Andrei Korobeinik
volikogu esimees