Subject: NB! Võrdne konkurents majutusteenuste turule loob julgeoleku eeldused
From: Külli Kraner <[email-masked]>
To: "Margo Klaos" <[email-masked]>
Cc: Päästeamet <[email-masked]>
Date: Wed, 10 Jun 2026 08:54:05 +0300

TÄHELEPANU! Tegemist on väljastpoolt asutust saabunud kirjaga. Tundmatu
saatja korral palume linke ja faile mitte avada!

Tere,

Kirjutan teile Eesti Hotellide ja Restoranide Liidu nimel, sest usume, et
majutusteenuste turu korrastamine, sealhulgas lühiajaline üüriteenuste
turg selle osana, on teema, kus meie huvid ühtivad: aus konkurents,
läbipaistev turg ja riigile laekuv maksutulu.

27.05.2026 toimunud turisminõukoja koosolekul kuulsime Majandus- ja
Kommunikatsiooniministeeriumi poolt, et seaduseelnõu väljatöötamiskavatsus
(VTK) on tulemas kooskõlastamiseks juuni lõpus ja kui kooskõlastus läheb
kiirelt, siis on ka teatud lootus, et sügisel õnnestuks seaduseelnõu ka
Riigikokku viia ja veel enne valimisi heaks kiita.

Meil on suur mure, sest on tunne, et VTK ei peegeldada turuosaliste ja ka
teiste ministeeriumide vajadusi. Näeme, et reguleerimata olukorra
jätkumine võib viia eskaleerumiseni nii kohalike elanike eluasemete
kättesaadavuse, avaliku korra ja julgeoleku, maksude laekumise kui ka
traditsiooniliste majutusettevõtjatega võrdse konkurentsi vaates.
Juhitamatu lühiajaline üür mõjutab meid kõiki: hotelle, kohalikke
elanikke, omavalitsusi, riiki ja teisi ettevõtteid.

Meie eesmärk on:

*	ausa konkurentsiolukorra loomine minimaalsete sammudega, mitte
bürokraatia kasvatamine või vaba turumajanduse piiramine,
*	mitmekülgne ja konkurentsivõimeline majutusteenuste turg, mis on
läbipaistev, selgelt juhitud ning kõikidele võrdsetel tingimustel,
*	lühiajaline üüriteenus osana majutusteenuste turust.

Meie ettepanek on rakendada olemasolevat majandustegevuse registrit
majutusturu juhtimiseks nii nagu see toimib paljudes teistes ettevõtluse
valdkondades ettevõtlusega alustamise puhul.

Lühiajaline üüritööstus kasvab kiiresti, jõudsalt ja nähtamatult. 2025.
aastal teenindas majutussektor ligi 6,7 miljonit külastajat ja lühiajalise
üürituru kaudu 1,9 miljonit külalist. Võrreldes 2019 vs 2025 aastaga
suurenes:

*	Pärnumaal ja Pärnu linnas lühiajalise üürituru ööbimiste arv
vastavalt 45% ja 41%
*	Tartumaal ja Tartu linnas vastavalt 68% ja 61%
*	Ida-Virumaal ja Narva linnas vastavalt 35% ja 23%,
*	Läänemaal 58% ja
*	Saaremaal 32%.

Majutusplatvormide kaudu registreeritud lühiajalise üürituru ööbimiste arv
on kuue aastaga mitmekordistunud ligi pooltes väiksema majutusmahuga
maakondades. Kasvutrend jätkub.

Lühiajaline üüriteenus on täna oluline julgeolekuküsimus. Riigil puudub
ülevaade, kes seal ööbib, kes seda pakub ja kas maksud laekuvad. Hotellid
on kohustatud kõik külalised registreerima. See on norm, sest riigil on
oluline teada, kes meie territooriumil viibib.

Teiste riikide näidete põhjal on leidnud kinnitust, et juhitud
majutusteenuste turg toob nähtavale teenuste tegeliku ulatuse, kasvatab
ametlike turismitulemusi ja tõstab riigi maksutulu jne. Hinnanguliselt
jääb riigil saamata kuni 50-60 miljonit eurot maksutulu aastas.

Oleme Eesti Hotellide ja Restoranide Liidu poolt saatnud MKMile ja osadele
teist ka eraldi meie seisukohad (vt kirjale lisatud põhjalikumalt faili).
Vajalik on:

1.	Definitsioon seaduse tasandil majutusteenus vs jagamismajandus:
Kui tegevuse sisu on majutusteenus, peab see olema majutusteenus ka
seaduse mõttes: regulaarselt võõrastele tulu eesmärgil pakutav majutus
pole jagamismajandus olenemata kasutatavast platvormist.
2.	Üleriigiline majandustegevusteatis MTRis (majutusüksuste
registreerimine ja majutuskood): Majutuskoodi taotlemine ei tähenda
keelamist, see on minimaalne samm, et riik teaks, kes ja millises mahus
turul tegutseb, ning eeldus kõigile järgnevatele sammudele. Erinevate
valdkondade ettevõtted peavad enne tegevuse alustamist end riigile
teatavaks tegema, majutusteenuste puhul pole põhjust teisiti toimida.
Platvormide kohustus nõuda majutuskoodi: majutuskoodita kuulutuste
blokeerimine muudab järelevalve automaatseks ja inspektorivabaks.
3.	Statistika alates esimesest voodikohast tulenevalt Eesti
majutusturu muutunud struktuurist: 75% Eesti lühiajalistest üüriüksustest
on 1–4 voodikohaga korterid, mis jäävad praegusest statistikast välja,
mistõttu hinnanguline maksutulu puudujääk riigile on kuni 50-60 miljonit
eurot aastas ning riigil ja KOV-idel puudub tegelik pilt elamuturule
avalduvast mõjust ning statistika turismimajanduse arendamiseks.
4.	KOV õiguste osas võimaluste kaalumine muudatusteks

Kas te olete nõus, et need teemad on olulised? Kas teil on võimalik
toetada neid ettepanekuid juuni lõpus kooskõlastamisele tuleva VTKga
seoses?

Kui soovite ettepanekuid lähemalt arutada, oleme selleks valmis, andke
palun teada!

Tervitades

Külli

[email-masked] Hotellide ja Restoranide Liidu tegevjuht
Kiriku 6, 10130 Tallinn, Estonia

E-mail:  <mailto:[email-masked]> [email-masked], +372 5322 5988

 <mailto:[email-masked]> [email-masked]

 <http://www.ehrl.ee/> www.ehrl.ee

 <https://epood.ehrl.ee/>