Vorm nr 2 Sõjaväelise väljaõppe eeskirja lisa 2 punkt 4 juurde

KINNITATUD
Kaitseväe juhataja asetäitja
15.05.2025 käskkirjaga nr 827

AUTOMAATRELVA JA LASKEÕPPE KURSUSEKAVA

Kursuse kood	Kursuse nimetus	Kursuse eest vastutav üksus	
25-KY0002	Automaatrelva ja laskeõpe	KVPS J7	
Nõuded kursuse alustamiseks	Sihtgrupp: laskur (nt ajateenija, reservväelane, tegevväelane, Kaitseliidu liige).
Eeldused: Laskur peab enne kursust olema läbinud tervisekontrolli Kaitseministri 09.07.2018 määruse nr 9 „Sõjaväerelvade, nende laskemoona ja lahingumoona käitlemise ning üleandmise kord“ § 26 lg 3 alusel.	
Kursuse põhieesmärk	1.	Ülesanne: Laskur käsitseb käsitulirelva (edaspidi relva) ohutult, tõhusalt ja taktikaliselt õigesti igas situatsioonis.
2.	Tingimused:
2.1.	Abivahendid: 
2.1.1.	laskuri koosseisu- ja varustustabeli (KVT) järgne varustus (edaspidi laskuri lahinguvarustus). Käesoleva kursuse mõistes tähendab see seda, et laskuril on lahingurakmed seljas, kiiver peas, ballistilised kaitseprillid ees, laskmisel kuulmine kaetud,
mittelibisevast materjalist peopesa ja sõrmede osaga sõrmkindad (edaspidi taktikakindad) käes ja relv ripub rihma küljes ning individuaalne meditsiinikomplekt (MK-1) taskus. Kursusel muu eri- või kaitsevarustuse kandmise otsustab läbiviija.
2.1.1.	relvakomplekt, millesse kuuluvad relv, salved, sihikud, relvarihm, paukpadrunitega laskmise otsik ja puhastuskomplekt. Puhastuskomplekti üldjuhul kuulub hari, vintraua puhastusnöör, vintrauahari, padrunipesahari, padrunipesa puhastusvarras, õlipudel, vintraua puhastuslapp, pinal;
2.1.2.	relva taktikalis-tehnilised andmed (TTA).
2.2.	Piirangud: 
2.2.1.	ohutusnõuded, vt https://mil.ee/kaitsevagi/uldinfo/oigusaktid-ja-eeskirjad/ohutus-ja-tookeskkond/ 
2.2.2.	lasketiiru ja/või harjutusvälja kasutuseeskiri;
2.3.	Keskkond: 
2.3.1.	teooriatundideks klassiruum või selgelt piiritletud ala väliskeskkonnas (nt Kaitseväe või Kaitseliidu linnak, välilaager jne);
2.3.2.	praktilisteks harjutusteks/drillideks ja laskeharjutusteks, laskeoskustestideks lasketiir ja/või harjutusväli.
3.	Standardid (laskur):
3.1.	teab Eesti Vabariigis relvade käitlemist reguleerivaid õigusakte; 
3.2.	rakendab õigusaktidest tulenevaid kohustusi ja õigusi teenistuses;
3.3.	nimetab relva osi ja selgitab nende funktsiooni;
3.4.	käsitseb relva ohutult igas situatsioonis;
3.5.	rakendab taktikalise relvakäsitsemise põhimõtteid;
3.6.	tabab erinevates olukordades sihtmärki kiirelt ja täpselt;
3.7.	reflekteerib (annab hinnangu ja põhjendab) enda relvakäsitsemist.
4.	Kursus kestab 1,5 nädalat. Kursuse kogumaht on 65 akadeemilist tundi. Akadeemiliste tundide kogumaht ei sisalda kursusega seotud administratiivseid toiminguid nagu liikumine lasketiiru ja sealt tagasi või laskeoskustestide ettevalmistamine. 
5.	Tagasisidet laskurile on soovitav anda vahetult iga teema, iseäranis testide järel. Selleks peab läbiviija laskurile juba kursuse alguses selgitama, et laskur ise reflekteeriks (annaks hinnangu ja põhjendaks) enda relvakäsitsemist.
6.	Kursust võib lõimida teiste väljaõppeüritustega (nt õppekogunemine).
7.	Kursusel relva ja laskemoona käsitsemine on kõrgendatud väljaõpperiskiga tegevus ja see nõuab nii läbiviijalt laskurilt ranget ohutusnõuete täitmist. 
8.	Läbiviijal on lubatud muuta laskeharjutuste ülesehitust selliselt, et ettenähtud laskeoskused ning kursuse alaeesmärgid (õpiväljundid) saavutatakse. Laskuri laskeoskuste omandamist ja kursuse alaeesmärkide saavutamist näitab testi nr 1 ja testi nr 3 sooritamine.
9.	Laskeharjutused A1-A6 peavad olema enne testi nr 2 sooritatud.	
	
Kursuse alaeesmärgid	Hindamiskriteeriumid	Hindamine	
Kursuse alaeesmärk nr 1
1.	Ülesanne: Teab relvi ja relvasüsteeme ning nende ohutu käsitsemise põhimõtteid (vt teemad 1-2).
2.	Tingimused:
2.1.	Abivahendid: 
2.1.1.	arvuti;
2.1.2.	tahvel; 
2.1.3.	(PowerPoint - PP) esitlus; 
2.1.4.	PP jaotusmaterjal;
2.1.5.	mobiiltelefon või tahvelarvuti;
2.1.6.	Kaitseväe (edaspidi KV) e-õppe portaal ILIAS (edaspidi ILIAS). Laskur peab enne kursust looma ILIAS-es isikustatud konto. Isikustatud konto loomiseks on laskuril soovitav omada kas mobiil-ID, Smart-ID, EU eID või ID-kaarti ning eelistada  neid e-õppe portaali sisse logimisel;
2.1.7.	Laskur peab testi nr 1 teoreetilise osa sooritama iseseisvalt kõrvalise abita;
2.1.8.	Eesti Vabariigis relvade käitlemist reguleerivaid õigusaktid (vt teema 2 alateema 1.2).
2.2.	Piirangud:
2.2.1.	 test nr 1 sooritatakse:
1)	teenistusse esmakordsel asumisel (nt aja- kui tegevteenistusse asumisel);
2)	väljaõppejuhi korraldusel (nt kui on rikutud teenistuses relva käsitsemisel ohutusnõudeid, välja arvatud test nr 1 praktilises osas ohutustehnilise vea tõttu);
3)	kui ajateenistusest või reservteenistusest on möödunud rohkem kui kolm aastat.
2.3.	Keskkond: klassiruum või selgelt piiritletud ala väliskeskkonnas.
3.	Standardid (laskur):
3.1.	seostab relvi ja relvasüsteeme;
3.2.	teab Eesti Vabariigis relvade käitlemist reguleerivaid õigusakte; 
3.3.	teab õigusaktidest tulenevaid kohustusi ja õigusi teenistuses.	Test nr 1 teoreetiline osa loetakse sooritatuks, kui laskur vastab kümnest küsimusest õigesti üheksale küsimusele.	Mitteeristav hindamine	
Kursuse alaeesmärk nr 2
1.	Ülesanne: Käsitseb relva ohutult igas situatsioonis (vt teemad 3-7).
2.	Tingimused:
2.1.	Abivahendid:
2.1.1.	relvakomplekt;
2.1.2.	laskuri lahinguvarustus;
2.1.3.	KV-s ja Kaitseliidus (edaspidi KL) kasutusel olev laskemoon;
2.1.4.	õppepadrun;
2.1.5.	relvaplakat;
2.1.6.	põhilaskeasendid;
2.1.7.	õppevideo; (vt teema 3, 4 ja 6);
2.1.8.	telkmantel.
2.2.	Piirangud:
2.2.1.	ohutusnõuded.
2.3.	Keskkond:
2.3.1.	klassiruum;
2.3.2.	lasketiir ja/või harjutusväli või selgelt piiritletud ala väliskeskkonnas.
3.	Standardid (laskur):
3.1.	rakendab teenistuses relvade käitlemist reguleerivatest õigusaktidest tulenevaid kohustusi ja õigusi;
3.2.	rakendab ohutu relvakäsitsemise põhimõtteid;
3.3.	kontrollib relva kokkupanemise järel tema töökorrasolekut;
3.4.	nimetab läbiviija poolt näidatud kolme relvaosa ja selgitab nende tööpõhimõtet (funktsiooni);
3.5.	kõrvaldab lihtsamaid relva ning laskemoona käitlemisel tekkinud tõrkeid iseseisvalt ja kiirelt käsitsedes relva „tööalas“ ning varjes olles (selle olemasolul);
3.6.	kasutab relva koos relvarihmaga;
3.7.	laeb padrunid salve ja salve tühjaks nii, et ei kahjusta ennast, padruneid ega taktikakindaid. Vajadusel võtab taktikakinda käest ära;
3.8.	vahetab taktikaliselt salve (põhimõttel „üks aste madalamaks“);
3.9.	demonstreerib õigesti põhilaskeasendeid;
3.10.	võtab sisse laskeasendeid nii, et kiiver ei vaju silmade ette;
3.11.	võtab sihtmärgi sihikule (põhimõttel „vaata-keera-lase“);
3.12.	teeb pärast tõrke kõrvaldamist, sihtmärgi hävitamist, enne positsiooni vahetamist ja liikuma hakkamist lahinguvälja kontrolli, veendumaks enda, lahingupaarilise, vastase asukohas;
3.13.	varjub tõrke eemaldamisel või võtab lamades laskeasendi;
3.14.	paneb enne varjest liikuma hakkamist salved rakmetesse tagasi.	Test nr 1 praktiline osa.	Mitteeristav hindamine

	
Kursuse alaeesmärk nr 3
1.	Ülesanne. Tabab erinevates olukordades sihtmärki kiirelt ja täpselt (vt teemad 8-11).
2.	Tingimused:
2.1.	Abivahendid:
2.1.1.	matkeseade;
2.1.2.	pneumo- või sporditulirelv;
2.1.3.	relvakomplekt;
2.1.4.	laskuri lahinguvarustus;
2.1.5.	KV-s ja KL-is kasutusel olev laskemoon;
2.1.6.	riigikaitseliste väljaõppealade andmekogu Brontos https://brontos.mil.ee/#/ 
2.1.7.	sihtmärk (vt Laskeväljaõppe eeskiri);
2.1.8.	stopper;
2.1.9.	laskekell;
2.1.10.	vile.
2.2.	Piirangud:
2.2.1.	test nr 2 ja 3 kontroll-leht;
2.2.2.	ohutusnõuete tundmise kontroll-leht;
2.2.3.	kõrvalistel isikutel on testikeskkonnas viibimine keelatud;
2.2.4.	ohutusnõuded;
2.2.5.	lasketiiru ja/või harjutusvälja kasutuseeskiri.
2.3.	Keskkond:
2.3.1.	lasketiir;
2.3.2.	harjutusväli.
3.	Standardid (laskur):
3.1.	asetab relva ja salved õigesti varustusse;
3.2.	laeb salve ja relva;
3.3.	seab iseseisvalt relva normaaljooksule;
3.4.	kontrollib relva kaitseriivi töökorda, üksiklasu- ja automaat tulerežiimi;
3.5.	rakendab lasketehnika aluspõhimõtteid ning oskab vältida päästmisvigu;
3.6.	võtab sihtmärgi sihikule põhimõttel: „vaata-keera-lase“;
3.7.	tabab põhilaskeasendist 50 m ja 100 m kaugusel olevat sihtmärgi A- ja B-tabamusala;
3.8.	muudab vastavalt laskekaugusele sihtimis- ja tabamispunkti;
3.9.	teeb taktikalise salvevahetuse;
3.10.	liikumisel relvaga valdab ohutut laskesuuna ja –asendi muutmise tehnikat;
3.11.	võtab sisse nii ajapiiranguta kui ajapiiranguga õigeid põhilaskeasendeid, vahetab ohutult laskepositsiooni, rakendab salvevahetuse drille ja tabab sihtmärki;
3.12.	võtab sisse nii ajapiiranguta kui ajapiiranguga ebastandardseid laskeasendeid, vahetab ohutult laskepositsiooni, rakendab salvevahetuse drille ja tabab sihtmärki;
3.13.	võtab aste madalamaks ja teeb relva ohutuskontrolli/tühjaks;
3.14.	teeb sihtmärgi hävitamise järel lahinguvälja kontrolli.	Test nr 2
Test nr 3	Mitteeristav hindamine	
	
Kursuse jagunemine	
Teema 1. Sissejuhatus kursusekavasse.
Seminar/grupitöö 1 tundi	1.	Alateemad:
1.1.	Kursusekava tutvustus. Seminaril tutvustatakse kursuse alaeesmärke (õpiväljundeid) ja testide 1-3 sooritamise korda.
1.2.	Käsitulirelvade ajalugu, erinevad relvasüsteemid. Seminaril/grupitöös arutletakse käsitulirelvade arengut, jaotust ja põhilisi erinevusi, nt püstol, revolver, vintpüss, püstolkuulipilduja, sileraudne relv, manuaalne, poolautomaatne ja automaatne relv.
2.	Läbiviimine:
2.1.	Tutvustada kursuse õpiväljundeid ja hindamist.
2.2.	Veenduda, et PP esitlus on aja- ja asjakohane.
2.3.	Valmistada ette relvi tutvustavad sildid.
2.4.	Enne õppetunni algust teha relvade ohutuskontrolli.
2.5.	Õppetunnis näidavate relvade jaoks peab olema kindel koht ning relva raudadele kindel suund.	Seos alaeesmärgiga
Teab relvade ajalugu ja erinevaid relvasüsteeme.	
Hindamine	Ei hinnata	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Ei hinnata	
sh hindekriteeriumid	Ei hinnata	
Teema 2. Ohutu relva-käsitsemise põhimõtted.
Loeng 1 tund
Iseseisev töö (e-õpe) 1 tund 	1.	Alateemad:
1.1.	Ohutu relvakäsitsemise põhimõtted. Loengus käsitletakse Eesti Vabariigis relvade käitlemist reguleerivaid õigusakte, teenistuses ohutu relvakäsitsemise põhireegleid, relva käsitseva isiku vastutust relva kandmisel ja kasutamisel, enimlevinud ohtlike vigu relva käsitsemisel, harjutusväljade ja lasketiirude üldisi ohutusnõudeid.
1.2.	Relva kandmise ja kasutamise korra tundmise kontrolltest (testi nr 1 teoreetiline osa). ILIAS (vt lisa 1, joonis 1-1a) sooritatakse relva kandmise ja kasutamise korra tundmise kontrolltest. Testi nr 1 teoreetilise osa sooritamise eel peab laskur läbi lugema ILIAS-es oleva õppematerjali, mis võtab kokku alljärgnevates õigusaktides relva kandmise ja kasutamise reeglid:
1.2.1.	Relvaseadus;
1.2.2.	Korrakaitseseadus;
1.2.3.	Karistusseadustik;
1.2.4.	Kaitseväe korralduse seadus;
1.2.5.	Sõjaväerelvade, nende laskemoona ja lahingumoona käitlemise ning üleandmise kord;
1.2.6.	Relvastuse käitlemise kord;
1.2.7.	Sõjaväerelvadega seotud ohutuseeskirjad;
1.2.8.	Kaitseväe sisekorra eeskiri;
1.2.9.	Harjutusvälja ja lasketiiru kasutuseeskiri.
2.	Läbiviimine:
2.1.	Selgitada relvade käitlemisel ohutusnõudeid, relvakandmisõigust omava isiku vastutust. 
2.2.	Näidata milliseid kuulmis- ja nägemiskaitsevahendeid teenistuses kasutatakse.
2.3.	Veenduda, et PP esitlus ja laskuritele jaotamiseks mõeldud õppematerjal on aja- ja asjakohane.
2.4.	Alateema „Ohutu relvakäsitsemise põhimõtted“ lõpeb ILIAS testi nr 1 teoreetilise osa sooritamisega. Test sooritatakse iseseisvalt kõrvalise abita.
2.5.	Veenduda, et kõigil laskuritel on juurdepääs ILIAS-es tagatud ning laskurid on lisatud test nr 1 teoreetilise osa kursusele. Vajadusel demonstreerida ILIAS-es testi keskkonda.
2.6.	Testi nr 1 teoreetilise osa positiivne tulemus on eelduseks testi nr 1 praktilisele osale pääsemiseks.	Seos alaeesmärgiga
Käsitseb relva ohutult igas situatsioonis	
Hindamine	 Mitteeristav hindamine	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Test nr 1 teoreetilise osa ehk relva kandmise ja kasutamise korra tundmise kontrolltest ILIAS-es.	
sh hindekriteeriumid	Test nr 1 teoreetiline osa loetakse sooritatuks, kui laskur vastab 10 küsimusest õigesti üheksale küsimusele. Testi saab sooritada kaks korda. Testi uuesti sooritamiseks peab õppematerjali, mis võtab kokku relva kandmise ja kasutamise reeglid, kordama.	
Teema 3. Automaatrelva tutvustus. Kasutatava laskemoona omadused. Põhilaskeasendid. Salvevahetus.
Harjutus/drill 6 tundi	1.	Alateemad:
1.1.	Automaatrelva tutvustus. Harjutuse/drilli käigus tutvustatakse relvakomplekti, relva tehnilisi omadusi, tööpõhimõtet, põhiosi ja nende funktsioone ning demonstreeritakse ohutuskontrolli etappe: võta „aste madalamaks“, hoia tugevama käega püstolkäepidemest, nii et nimetissõrm oleks väljaspool päästikukaitset, too relv „tööalasse“ eralda salv (kui on kinnitatud), vinnasta relv, kontrolli relva, pärast kontrollimist lase lukk ette, tee sihitud tühilask, kaitseriivista relv ja tee lahinguvälja kontroll. Lisaks demonstreeritakse relva valmidusastmeid ja käsklusi laskeharjutusel. 
1.2.	Kasutatava laskemoona omadused. Harjutuse/drilli käigus tutvustatakse Kaitseväes kasutusel olevat laskemoona ja nende omadusi.
1.3.	Põhilaskeasendid. Harjutuse/drilli käigus demonstreeritakse relva kandmise viise, relva rihma kasutamist, püsti, põlvelt ja lamades laskeasendit (põhilaskeasendid), ühest laskeasendist teise üleminekut. 
1.4.	Salvevahetus. Harjutuse/drilli käigus demonstreeritakse salvevahetust, salvede vahetamist erinevates laskeasendites, lahinguvarustuse kasutamist, salvede paigutamise põhimõtteid, salvede laadimist ja tühjaks laadimist, ohutu relvakäsitsemise põhimõtteid.
2.	Läbiviimine:
2.1.	Anda laskuritele vahetult enne teema käsitlemist teada, et relvade ohutuskontroll on tehtud. Määrata teema läbiviimise keskkonnas relva käsitsemise ohutu suund.
2.2.	Juhul, kui teema kestel käsitletakse eri tüüpi relvi, siis tuleb panna iga relva juurde tutvustav silt.
2.3.	Juhul, kui teemat käsitletakse klassiruumi asemel väliskeskkonnas siis on soovitav panna telkmantel relvakomplekti alla, et relvaosad ja laskemoon ei läheks kaotsi ega puutuks kokku mustusega (nt liiv, tolm jne);
2.4.	Relva valmidusastmete kirjeldamisel demonstreerida relva kasutusvalmidust. Astmed ja nende kirjeldused on alljärgnevad:
2.4.1.	„Tühjaks laetud“ – relva rauas või padrunipesas pole laskemoona ja laskemoon (salves/lindis) on relvast eraldatud;
2.4.2.	„Ohutu“ – relva rauas või padrunipesas pole laskemoona ja laskemoon (salves/lindis) on relva küljes;
2.4.3.	„Laetud“ – pääste- ja/või löögimehhanism on vinnastatud ja laskemoon on relva küljes või laskemoon (salves/lindis) on relva rauas.
2.5.	Käsklusi on soovitav demonstreerida põhilaskeasendite näitel:
2.5.1.	„Lae ja pane valmis!“ – lae relv ja sea sihikud lahingu valmis. Kui tegevus ei pea lõppema relva laadimisega, antakse käsklus „Pane valmis!“ – kinnita salv relva külge ja sea sihikud lahinguvalmis;
2.5.2.	„Lae tühjaks ja näita ette!“ – lae relv tühjaks, kontrolli padrunipesa, lukupead/lukku/kelku ja salveava/lindi söötmisalust, mille järel näita relv kontrollijale ette;
2.5.3.	„Relv ohutuks!“ – eralda salv relvast, lae relv tühjaks, seejärel kinnita salv/lint tagasi relva külge;
2.5.4.	„Tuld!“ – kokkulepitud signaal tule avamiseks. Käskluse „Tuld!“ võib asendada erinevate märguannete või kokkulepitud tegevusega (nt lahinglaskeharjutusel tule alustamisel);
2.5.5.	„Stopp!“ – laskeharjutuse ajal ohtlikku olukorda märgates peab esimene isik, kes märkab ohtu, tegevuse käsklusega „Stopp!“ peatama. Kuuldes käsklust „Stopp!“, katkesta tegevus, kaitseriivista (olemasolul) relv ja suuna see ohutusse suunda ja korda käsklust valjul häälel. Hüüa „Stopp!“, kui:
1)	on tekkimas või on tekkinud ohtlik viga (nt relva või lahingumoona ohtlik käsitsemine);
2)	märkad ohualal liikumist, mis ei seostu laskeharjutusega;
3)	puhkeb tulekahju;
4)	katkeb side tõkestusmeeskonnaga või ohualas oleva kindlustatud punkri või soomuki ülemaga;
5)	on juhtunud õnnetus.
Tegevuse jätkamiseks annab loa läbiviija.
2.6.	Teemat läbivalt järgida, et laskur sooritaks alati lahinguvälja kontrolli. Lahinguvälja kontroll tähendab laskuri jaoks järgnevaid tegevusi: 
2.6.1.	vaata vasakule ja paremale ning selja taha (ehk kontroll 360 kraadi); 
2.6.2.	võta aste madalaks; 
2.6.3.	pane relv kaitseriivi ja kontrolli salve ning kanna ette: „Valmis“.	Seos alaeesmärgiga
Käsitseb relva ohutult igas situatsioonis.
Rakendab taktikalise relvakäsitsemise põhimõtteid	
Hindamine	Mitteeristav hindamine	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Hinnatakse test nr 1 praktilise osa käigus	
sh hindekriteeriumid	Vt testi nr 1 praktilise osa kontroll-lehte	
Teema 4. Tõrked ja nende eemaldamine.
Harjutus/drill 2 tundi	1.	Alateemad:
1.1.	Tõrked. Harjutuse/drilli käigus demonstreeritakse enimlevinud tõrkeid, nende tekkepõhjuseid ja ennetamist ning tõrke ajal tegutsemist.
1.2.	Tõrgete eemaldamine. Harjutuse/drilli käigus demonstreeritakse tõrgete eemaldamist.
2.	Läbiviimine:
2.1.	Anda laskuritele teema käsitlemise eel teada, et relvade ohutuskontroll on tehtud. Määrata teema läbiviimise keskkonnas ohutu suund.
2.2.	Soovitav on jagada õppetunni eel laskurid paaridesse ning selgitada neile lahingupaarilise rolli abiinstruktorina. Lahingupaariline jälgib ja annab tagasisidet ning parandab vigu ja kontrollib relva.
2.3.	Juhtida laskurite tähelepanu sellele, kui relv, salved ja padrunid on hoitud puhtana ja hooldatud korralikult, esineb vähem tõrkeid.
2.4.	Tõrke demonstreerimisel, näiteks, kui lasku ei toimu, võta „aste madalamaks“ või tõmbu varjesse, too relv „tööalasse“ ja tuvasta tõrke iseloom. Relv „tööalas“ tähendab laskuri jaoks tõrke eemaldamisega samaaegselt lahinguvälja kontrollimist ja laskmise jätkamist.
2.5.	Tõrkedrill 1. Lukk on taga (salv on tühi).
2.5.1.	Vaheta salv ja lase lukk ette, vajutades lukupeatajat.
2.6.	Tõrkedrill 2. Lukk on ees (laadimist ei toimunud).
2.6.1.	Kontrolli salve kinnitumist „lükka ja tõmba“ meetodil.
2.6.2.	Lae relv, kontrolli padrunipesa ja veendu, et salves on padruneid.
2.7.	Tõrkedrill 3. Lukk on poole peal (padrun risti relvaraamis, topeltlaadimine, kest luku peal).
2.7.1.	Kui padrunipesas või relvaraamis on padrun(id), eralda salv ning ürita padrunid lukku liigutades kätte saada (vajaduse korral saab luku fikseerida tagumisse asendisse).
2.7.2.	Pärast luku liigutamist veendu, et padrunipesa ja relvaraam oleksid tühjad.
2.7.3.	Lae relv ja kontrolli padrunipesa ja veendu, et salves on padruneid.
2.8.	Tõrke eemaldamise järel tee lahinguvälja kontroll ja jätka laskmist.	Seos alaeesmärgiga
Käsitseb relva ohutult igas situatsioonis.
Rakendab taktikalise relvakäsitsemise põhimõtteid	
Hindamine	 Mitteeristav hindamine	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Hinnatakse test nr 1 praktilise osa käigus	
sh hindekriteeriumid	Vt testi nr 1 praktilise osa kontroll-lehte	
Teema 5. Ballistika ja sihtimine.
Harjutus/drill 6 tundi	1.	Alateemad:
1.1.	Ballistika. Harjutuse/drilli käigus tutvustatakse relvade ballistikat. Tutvustada kolme põhilist ballistika liiki: sisemist, välimist ja objekti ballistikat (ka haavaballistika), inglise keeles: internal, external, terminal ballistics.
1.2.	Sihtimine. Harjutuse käigus näidatakse kuidas erinevaid (nt mehaanilist, optilist) sihikuid kasutada ja reguleerida. 
1.3.	Laskeoskuse alused ja nende harjutamine. Harjutuse/drilli käigus demonstreeritakse erinevaid laskeasendeid, sihtimist, õiget hingamist ja päästmist ning järelsihtimist.
2.	Läbiviimine:
2.1.	Soovitav on üle korrata põhilaskeasendid ja salvevahetusdrillid ning salvede varustuse paigutamist.
2.2.	Soovitud laskeoskuse (relva kiire, ohutu ja enesekindel käsitsemine) ja sihtmärgi tabamise (tabamiskogumi) saavutamiseks standardolukorras (nt lasketiirus) on soovitatav enne laskemoonaga laskmist rakendada (olemasolul) pneumo- ja sporditulirelvi.
2.3.	Võimalusel harjutada sihtimis- ja päästmistehnikat matkeseadmel. Juhul kui ei ole võimalik pikemale distantsile lasta võib harjutamise/drillide käigus kasutada pneumorelva ja ääretulepadruneid kasutava relvaga laskmisel vähendatud sihtmärke (vt Laskeväljaõppe eeskiri, lisa 1, sihtmärk nr 06).
2.4.	Selgitada, et sihtimis- ja päästmistehnika harjutamisel erinevate laskeasendite sissevõtmine sisaldab kehalist ettevalmistust.
2.5.	Enne laskemoonaga laskmist on soovitatav sihtimis- ja päästmistehnikat harjutada paukpadrunitega. Paukpadrunitega laskmisel järgida, et kasutataks kuulmis- ja silmakaitsevahendit.	Seos alaeesmärgiga
Käsitseb relva ohutult igas situatsioonis.
Rakendab taktikalise relvakäsitsemise põhimõtteid	
Hindamine	 Mitteeristav hindamine	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Hinnatakse test nr 2 ja/või 3 käigus	
sh hindekriteeriumid	Vt testi nr 2 ja 3 kontroll-lehte	
Teema 6. Relvahooldus.
Harjutus/drill 2 tundi	1.	Alateemad:
1.1.	Relvahooldus. Harjutuse/drilli käigus käsitletakse relva kasutuseelset kontrolli ja demonstreeritakse relvahoolduse põhimõtteid ning relva hooldamist sise- ja välitingimustes.
1.2.	Relva hoolduseks mittetäielik lahti võtmine ja kokku panek. Harjutuse/drilli käigus demonstreeritakse hoolduseks relva mittetäielikku lahti võtmist ja kokku panemist ning relva töökorras oleku kontrolli.
2.	Läbiviimine:
2.1.	Soovitav on jagada õppetunni eel laskurid paaridesse ning selgitada neile lahingupaarilise rolli abiinstruktorina.
2.2.	Demonstreerida relva ohutuskontrolli.
2.3.	Relvaosa eraldamisel on soovitav nimetama selle nimetust ja funktsiooni.
2.4.	Juhul, kui teemat käsitletakse väliskeskkonnas siis on soovitav panna relvakomplekti alla telkmantel või relvapuhastusmatt (olemasolul), et relvaosad ja laskemoon ei läheks kaotsi ega puutuks kokku mustusega (nt liiv, tolm jne).
2.5.	Juhtida tähelepanu, et relva puhastuskomplekt võib relvatüübiti olla erinev. Üldjuhul puhastuskomplekt sisaldab: harja, vintraua puhastusnööri, vintrauaharja, padrunipesa harja, padrunipesa puhastusvardast, õlipudelit ja pinalit.
2.6.	Selleks, et olla lahinguvalmis, tuleb relv alati hoida töökorras ja puhtana. Iga relva hooldus algab selle lahti võtmisest. Relva lahti võtmisele peab eelnema selle kasutuseelne kontroll. Kontrollima peab, kas relvaosad on terved ja kahjustusteta. Kahjustuste avastamisel tuleb teavitada üksuse relvurit. 
2.7.	Peale relva kasutuseelset kontrolli tuleb eemaldada relva välispinnalt mustus (nt liiv, tolm) kas suruõhuga või harjaga pühkides. Temperatuuri langedes (eriti väliolukorras) tuleb relva õlitada minimaalselt sest õli pakseneb ja see võib takistada relva normaalset tööd. Õuest (eriti külma ilmaga) ruumi sisenedes tuleb relv mõneks ajaks kuivama jätta, et relvale tekkinud kondensvesi jõuaks aurustuda.	Seos alaeesmärgiga
Käsitseb relva ohutult igas situatsioonis.
Rakendab taktikalise relvakäsitsemise põhimõtteid	
Hindamine	 Mitteeristav hindamine	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Relva töökorrasoleku kontroll	
sh hindekriteeriumid	Vastavalt struktuuriüksuse päevakorrale ja allüksuse ülema korraldustele	
Teema 7: Test nr 1 praktiline osa
Test 4 tundi 	1.	Test nr 1 praktiline osa. Testi praktilises osas demonstreeritakse ohutut relvakäsitsemist.
2.	Läbiviimine:
2.1.	Rühmasuuruse allüksuse kohta peab olema minimaalselt 3 testi läbiviijat. Ühele testile võib aega kuluda ca 1-4 tundi;
2.2.	Läbiviija peab pidevalt jälgima laskuri sooritust ja vajadusel sekkuma tema tegevusse.
2.1.	Läbiviija peab:
2.1.1.	tutvuma testi läbiviimisega (vt teema 7 p 2, sh kokkuvõtva hinde kujunemine, hindamiskriteeriumid, lisa 1 joonis 1-1b, lisa 2 tabel 2-1);
2.1.2.	ette valmistada testikeskkonna (vt lisa 1 joonis 1-1b);
2.1.3.	selgitama laskurile, et testikeskkonnas olevad sihtmärgid on kõrvalised isikud ja nende poole relva suunamine on ohutustehniline viga;
2.1.4.	järgima, et laskur saabuks testi sooritama lahinguvarustuses.
2.2.	Laskur, tuginedes õpitule, peab iseseisvalt otsustama ja vajadusel põhjendama, kus on testi ajal ohutu suund.
2.3.	Testi nr 1 läbiviimise protseduur (vt lisa 1, joonis 1-1b):
2.3.1.	Läbiviija: „Liikuge laua nr 1 juurde ja tehke relva ohutuskontroll“;
2.3.2.	Laskur: Valib iseseisvalt relva ohutuskontrolliks ohutu suuna;
2.3.3.	Läbiviija: „Liikuge laua nr 2 juurde, laadige kahte padrunisalve viis õppepadrunit.“;
2.3.4.	Läbiviija: „Lae ja pane valmis“;
2.3.5.	Läbiviija: „Sihtmärk 1/2/3, püsti/põlvelt/lamades laskeasend, tuli vaba“. Läbiviija järgib, kuidas laskur võtab sihtmärgi sihikule põhimõttel: „vaata-keera-lase“. Laskur jätkab laskmist seni kuni läbiviija/instruktor ütleb „Sihtmärk hävitatud“, mille järel laskur peab sooritama lahinguvälja kontrolli (s.t laskur vaatab vasakule ja paremale ning selja taha, võtab aste madalaks, paneb relva kaitseriivi ja kontrollib salve, mille järel kannab läbiviijale ette: „valmis“). Samas peab laskur jälgima, kui kõrvaline isik juhtub tegevuse käigus talle ette jääma, tuleb iseseisvalt valida parem positsioon;
2.3.6.	Läbiviija: „Sihtmärk 1/2/3, püsti/põlvelt/lamades laskeasend, tuli vaba“;
2.3.7.	Läbiviija: „Tõrge“ (s.t lukk on kinni/lukk ei ole täielikult kinni/padrun risti padrunipesas või sooritati topeltlaadimine);
2.3.8.	Laskur: Eemaldab tõrke vastavalt drillile (NB! läbiviija peab järgima, et laskur võtab enne tõrke kõrvaldamist asendi „aste madalamaks“);
2.3.9.	Läbiviija: „Sihtmärk 1/2/3, püsti/põlvelt/lamades laskeasend, tuli vaba“;
2.3.10.	Läbiviija: „Tõrge.“ Salvevahetus (peab suutma salve vahetada ja teha lahinguvälja kontrolli);
2.3.11.	Läbiviija: „Lae tühjaks, näita ette.“;
2.3.12.	Läbiviija: „Selgitage kolme ette näidatud relva osa ülesannet/funktsiooni.“ Läbiviija näitab nimekirjast kolme relvaosa ning laskur kirjeldab nende osade ülesannet/funktsiooni. Relvaosade nimekiri: sihikud, lukk, padrunipesa, kaitseriiv, vinnastushoob, päästik, vintraud, tõmmik, lööknõel;
2.3.13.	Läbiviija: „Tehke relvaga töökorrasoleku kontroll“;
2.3.14.	Laskur: kontrollib relva kaitseriivi töökorda, üksiklaskude ja automaat tulerežiimi;
2.3.15.	Läbiviija: „Asetage õppepadrunid lauale nr 2.“;
2.3.16.	Läbiviija: test on sooritatud/mittesooritatud. Testi mittesooritamisel selgitada laskurile põhjus(eid).	Seos alaeesmärgiga
Käsitseb relva ohutult igas situatsioonis.
Rakendab taktikalise relvakäsitsemise põhimõtteid.
Tabab erinevates olukordades sihtmärki kiirelt ja täpselt.
Reflekteerib (annab hinnangu ja põhjendab) enda relvakäsitsemist.	
Hindamine	 Mitteeristav hindamine	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Test loetakse sooritatuks, kui laskur ei teinud ühte alljärgnevatest ohutustehnilistest vigadest:
1.	ei suunanud relva tahtlikult või tahtmatult enda kehaosale või kõrval viibiva isiku suunas, ei vehkinud asjatult relvaga ja kontrollis relva suunda;
2.	ei asetanud sõrme päästikule muul ajal, kui ainult sihtimiseks või töökorrasoleku kontrolliks;
3.	ei jätnud pärast käsklust „lae tühjaks“ või „tee ohutuks“ padrunit padrunipessa;
4.	ei jätnud pärast käsklust „lae tühjaks“ jäi salve relva külge;
5.	veendus relva tühjaks laadimisel, kontrolli alla võtmisel, ja osalisel lahti võtmisel selle ohutuses (padrunipesa kontroll koos tühilasuga);
6.	väljaspool laskeasendit oli relv kaitseriivis (nt liikumisel, relva rihmale rippuasendisse laskmisel, relva käest ära panekul), välja arvatud relva erisusest tulenevate tõrkedrillide puhul;
7.	ei toimunud juhulasku.	
sh hindekriteeriumid	Testi peab sooritama ohutustehniliste vigadeta. Test loetakse sooritatuks ilma ohutustehniliste vigadeta ning kui saavutatakse minimaalselt 12 punkti.	
Teema 8. Laske-harjutused A1-A6
Harjutus 18 tundi	1.	Alateemad:
1.1.	A.1 Laskur seab iseseisvalt relva normaaljooksule ja tabab sihtmärki.
1.2.	A.2 Laskeharjutusel A.1 seatud relva normaaljooksu kontrollimine. Laskur tabab lamades toega laskeasendist 50 m ja 100 m kaugusel oleva sihtmärgi A- ja B-tabamusala.
1.3.	A.3 Laskur rakendab lasketehnika alus põhimõtteid ning oskab vältida päästmisvigu.
1.4.	A.4 Laskur võtab sisse õigeid põhilaskeasendeid ning tabab sihtmärki.
1.5.	A.5 Laskur võtab sisse õigeid põhilaskeasendeid, eemaldab tekkinud tõrked ning tabab sihtmärki.
1.6.	A.6 Laskur võtab ajapiiranguga sisse õigeid põhilaskeasendeid, vahetab ohutult laskepositsiooni, vahetab salve ja tabab sihtmärki.
2.	Läbiviimine:
2.1.	Läbiviija võib muuta laskeharjutuste ülesehitust selliselt, et ettenähtud laskeoskused ning kursuse alaeesmärgid (õpiväljundid) oleks saavutatud.
2.2.	Laskeharjutused A1-A6 peavad enne test nr 2-de olema sooritatud.
2.3.	Läbiviija peab:
2.3.1.	koostama OE 2.1 nõuete kohaselt laskekäsu;
2.3.2.	viima laskuritele läbi ohutusalase juhendamise ja võtma neilt ohutusnõuete tundmise kontroll-lehele allkirjad;
2.3.3.	jagama laskeharjutuse eel laskurid lahingupaaridesse ning selgitama neile paarilise rolli abiinstruktorina. Lisaks selgitada, et relvade reguleerimist võib teha koos lahingupaarilisega ja juhul, kui hakkama ei saa siis võib läbiviijalt abi küsida;
2.3.4.	tutvustama laskuritele laskeharjutuse kava ja ülesehitust;
2.3.5.	enne laskeharjutuse algust läbi viima relvade ohutuskontrolli.
2.4.	Laskur peab laskeharjutusele saabuma lahinguvarustuses.
2.5.	Üks lahingupaarilisest võiks kogu laskeharjutuse kestel jälgida ja anda teisele laskurile tagasisidet ning parandada vigu ja kontrollida relva.
2.6.	Relva normaaljooksule seadmiseks peab kasutama tootjatehase sihtmärki.
2.7.	Vajadusel demonstreerida (eriti A.1 laskeharjutuse eel) laskmise põhimõtteid ja põhilaskeasendeid ning korrata üle sihikupilt ja päästmistehnika.
2.8.	Laskeharjutuste järel anda laskuritele tagasisidet ja fikseerida lasketulemused kirjalikult.
2.9.	Laskeoskuse arengu toetamiseks on soovitav laskuril täita laskepäevikut.
2.10.	Laskeharjutuse järel peavad laskurid enda järel laskepaiga ära koristama.	Seos alaeesmärgiga
Käsitseb relva ohutult igas situatsioonis.
Rakendab taktikalise relvakäsitsemise põhimõtteid.
Tabab erinevates olukordades sihtmärki kiirelt ja täpselt.
Reflekteerib (annab hinnangu ja põhjendab) enda relvakäsitsemist.	
Hindamine	Mitteeristav hindamine	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	 Hinnatakse test nr 2 ja/või 3 käigus	
sh hindekriteeriumid	 Vt testi nr 2 ja 3 kontroll-lehte	
Teema 9. Test nr 2
Test 4 tundi	1.	Test nr 2. Testiga nr 2 kontrollitakse laskuri ohutut relvakäsitsemist ja esmast laskeoskust. Test nr 2 on käesoleva kursuse mõistes ka vahehindamine.
2.	Läbiviimine:
2.1.	Testi nr 2 läbiviimisel peab kahe laskuri kohta olema üks läbiviija.
2.2.	Läbiviija peab:
2.2.1.	tutvuma testi läbiviimisega (vt teema 9 p 2, s.h kokkuvõtva hinde kujunemine, hindamiskriteeriumid, lisa 1 joonis 1-2, tabel 1-2);
2.2.2.	valmistama ette testi sooritamiskeskkond (vt lisa 1 joonis 1-2). Sihtmärkide arv sõltub testikeskkonna (nt harjutusvälja, lasketiiru) võimalustest;
2.2.3.	võtma arvesse, et ühele testile võib aega kuluda ca 1-4 tundi;
2.2.4.	koostama OE 2.1 nõuete kohaselt laskekäsu;
2.2.5.	paigaldama sihtmärgid ja märkima maha kilelindiga 100 m, 50 m ja 25 m tulejoon;
2.2.6.	nummerdama (vajadusel) sihtmärgid, kasutades selleks paberi formaati A3;
2.2.7.	järgima, et laskur saabuks testi sooritama lahinguvarustuses ja nelja padruniga laetud salve salvetaskutes.
2.2.8.	tutvustama laskuritele testikeskkonda (kus midagi asub?) ja testi läbiviimist;
2.2.9.	viima läbi laskuritele ohutusalase juhendamise ja võtma neilt ohutusnõuete tundmise kontroll-lehele allkirjad;
2.2.10.	korraldama relvade ohutuskontrolli.
2.3.	Laskur peab ise otsustama, kus on ohutu suund. Vajadusel peab ta suutma oma otsust põhjendada.
2.4.	Testi nr 2 läbiviimise protseduur:
2.4.1.	Läbiviija: „Lae ja pane valmis“;
2.4.2.	Laskur: „Laeb relva ja jääb püsti valmisoleku asendisse“;
2.4.3.	Läbiviija (selgitab laskurile): 
1)	„Pärast vilet soorita positsioonilt number üks 30 sekundi jooksul lamades laskeasendist kaks lasku, tee taktikaline salvevahetus ja soorita veel kaks lasku. Vile järel on aega 30 sekundit aste madalamaks põhimõtet rakendades varustuse kohendamiseks. Käsu järel liigu positsioonile number kaks ja jää püsti valmisoleku asendisse“. 
2)	„Pärast vilet soorita positsioonilt number kaks põlvelt laskeasendist 30 sekundi jooksul kaks lasku, tee taktikaline salvevahetus, ja soorita veel kaks lasku. Vile järel (vajadusel) on aega 30 sekundit aste madalamaks põhimõtet rakendades varustuse kohendamiseks. Käsu järel liigu positsioonile number kolm ja jää püsti valmisoleku asendisse“.
3)	Pärast vilet soorita 30 sekundi jooksul positsioonilt number kolm püsti asendist kaks lasku, tee taktikaline salvevahetus, ja soorita veel kaks lasku. Pärast laskude sooritamist võta aste madalamaks ning oota edasisi käsklusi.
2.4.4.	Läbiviija: „Lae tühjaks ja näita ette!“.
2.4.5.	Laskur: „Näitab läbiviijale tühjaks laetud relva“.
2.4.6.	Läbiviija ja laskur: „Liiguvad peale relva ette näitamist sihtmärkide juurde lasketulemusi vaatama/märkima“.
2.5.	Läbiviija järgib, et salvesi ei pandaks või jäetaks maha.
2.6.	Testi lõppedes korraldada relvade ohutuskontroll, anda tagasisidet ja lasta kõigil koristada laskepaik.	Seos alaeesmärgiga
Käsitseb relva ohutult igas situatsioonis.
Rakendab taktikalise relvakäsitsemise põhimõtteid.
Tabab erinevates olukordades sihtmärki kiirelt ja täpselt.
Reflekteerib (annab hinnangu ja põhjendab) enda relvakäsitsemist.	
Hindamine	Iga tabamus sihtmärgis annab vastavalt tabamusaladele viis, neli või kaks punkti. Iga lask pärast laskude sooritamiseks ette nähtud aega ja iga lisatabamus sihtmärgis võtab maha ühe parema lasketulemuse. Maksimumlaskude arv testis on 12. Olemasolevate padrunite arv on 16. Maksimumpunktide summa on 60.	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	1.	Test loetakse sooritatuks, kui laskur ei teinud ühte alljärgnevatest ohutustehnilistest vigadest:
1.1.	ei suunanud relva tahtlikult või tahtmatult enda kehaosale või teisele testi keskkonnas viibivale isikule; ei vehkinud asjatult relvaga ja kontrollis relva suunda;
1.2.	ei asetanud sõrme päästikule sihtimisest muul ajal;
1.3.	ei jätnud pärast käsklust „lae tühjaks ja näita ette“ padrunit padrunipessa;
1.4.	ei jätnud pärast käsklust „lae tühjaks ja näita ette“ salve relva külge;
1.5.	ei veendunud relva tühjaks laadimisel selle ohutuses;
1.6.	ei pannud väljaspool laskeasendit relva kaitseriivi (v.a relva erisusest tuleneva tõrkedrillide puhul);
1.7.	ei toimunud juhulasku.
2.	Test loetakse sooritatuks, kui laskur ei teinud ühte alljärgnevatest taktikalistest vigadest:
2.1.	pärast tõrgete kõrvaldamist, sihtmärgi hävitamist, enne positsiooni vahetust, veendumaks omade ja vastase asukohas, ei jätnud lahinguvälja kontrolli tegemata;
2.2.	tõrgete eemaldamisel ei varjunud või ei võtnud aste madalamaks;
2.3.	varjest liikuma hakkamisel ei jätnud varustuselemente maha (NB! juhuslik salve maha kukkumine ei ole taktikaline viga, kui laskur pani salve salvetaskusse enne liikuma hakkamist);
2.4.	varjest liikumise ajal ei kaotanud varustuselemente.	
sh hindekriteeriumid	1.	Rakendas ohutu relvakäsitsemise põhimõtteid;
2.	Vahetas taktikaliselt salve (põhimõttel „üks aste madalamaks“);
3.	Vahetas salve enne „tühilasu“ toimumist;
4.	Kõrvaldas lihtsamaid relva ning laskemoona põhjustatud tõrkeid iseseisvalt ja kiirelt käsitsedes relva „tööalas“ ning varjes olles (selle olemasolul);
5.	Erinevaid laskeasendeid sisse võttes kiiver ei vajanud silmade ette;
6.	Kasutas relva koos relvarihmaga;
7.	Rakendas õigesti põhilaskeasendeid;
8.	Võttis sihtmärke sihikule (põhimõttel „Vaata-keera-lase“);
9.	30 sekundi jooksul lasti kaks lasku, vahetati salve ning lasti uuesti kaks lasku (40 m - 25 m kauguselt).
Iga tabamus sihtmärgis annab vastavalt tabamusaladele viis, neli või kaks punkti. Iga lask pärast lasu sooritamiseks ette nähtud aega ja iga lisatabamus sihtmärgis võtab maha ühe parema tulemuse. 
Maksimumlaskude arv testis nr 2 on 12 lasku. Padrunite arv on 16. Maksimumpunkti summa on 60. Test nr 2 loetakse sooritatuks, kui laskur ei teinud ohutustehnilist ja taktikalist viga ning lasketulemus on vähemalt 31 punkti.	
Teema 10. Laske-harjutused A7-A12
Harjutus 18 tundi	1.	Alateemad:
1.1.	A.7. Laskur reageerib sihtimis- ja tabamispunkti muutumisele vastavalt laskekaugusele. Laskur laseb 50 m, 100 m, 150 m, 200 m, 250 m ja 300 m kaugusele.
1.2.	A.8 Laskur valdab ohutuid laskesuuna ja -asendi kohapeal muutmise tehnikaid. Laskur laseb püsti ja põlvelt laskeasendis „Vaata-keera-lase“ põhimõtet järgides 25 m kaugusel olevat sihtmärki.
1.3.	A.9 Laskur valdab ohutuid laskesuuna ja -asendi muutmise tehnikaid liikumise pealt. Laskur laseb 25-50 m kaugusele.
1.4.	A.10 Laskur valdab ebastandardseid laskeasendeid. Tugede kasutamist avadest, varjete ja nurkade tagant laskmisel.
1.1.	A.11. Laskur võtab ajapiiranguta sisse õigeid ebastandardseid laskeasendeid, vahetab ohutult laskepositsiooni, rakendab salvevahetuse drille ja tabab sihtmärki.
1.2.	A.12 Laskur võtab ajapiiranguga sisse ebastandardseid laskeasendeid, vahetab ohutult laskepositsiooni, rakendab salvevahetuse drille ja tabab sihtmärki.
2.	Läbiviimine:
2.1.	Läbiviija võib muuta laskeharjutuste ülesehitust selliselt, et ettenähtud laskeoskused ning kursuse alaeesmärgid (õpiväljundid) oleks saavutatud.
2.2.	Läbiviija peab:
2.2.2.	koostama OE 2.1 nõuete kohaselt laskekäsu;
2.2.3.	läbi viima ohutusalase juhendamise ja võtma allkirjad ohutusnõuete tundmise kontroll-lehele.
2.3.	Laskur peab laskeharjutusele saabuma lahinguvarustuses.
2.4.	Vajadusel tuleb laskuritele demonstreerida laskmise põhimõtteid, standardseid ja ebastandardseid laskeasendeid.
2.5.	Laskeharjutuse järel anda laskuritele tagasisidet.
2.6.	Laskeoskuse arengu toetamiseks on soovitav laskuril täita laskepäevikut.
2.7.	Laskeharjutuse järel peavad laskurid enda järel laskepaiga ära koristama.	Seos alaeesmärgiga
Käsitseb relva ohutult igas situatsioonis.
Rakendab taktikalise relvakäsitsemise põhimõtteid.
Tabab erinevates olukordades sihtmärki kiirelt ja täpselt.
Reflekteerib (annab hinnangu ja põhjendab) enda relvakäsitsemist.	
Hindamine	Mitteeristav hindamine	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	Hinnatakse test nr 2 ja/või 3 käigus	
sh hindekriteeriumid	Vt testi nr 2 ja 3 kontroll-lehte	
Teema 11. Test nr 3
4 tundi	1.	Test nr 3. Testiga nr 3 kontrollitakse laskuri valmisolekut lahinglaskeharjutuseks.
2.	Testi nr 3 läbiviimine:
2.1.	Testi nr 3 läbiviimisel peab olema kaks läbiviijat, kellest üks võtab laskmisel aega ja teine (ei pea olema laskmise läbiviimise õigusega kaitseväelane/kaitseliitlane) märgib lasketulemusi (lasketulemuste kontrollija) ning lisaks juhendab lasketulemuste teipimist. Lasketulemuste teipijad võivad olla testi sooritamist ootavad laskurid.
2.2.	Läbiviija peab:
2.2.1.	tutvuma testi läbiviimisega (vt teema 11 p 2, sh kokkuvõtva hinde kujunemine, hindamiskriteeriumid, lisa 1 joonis 1-3 ja tabel 1-3);
2.2.2.	valmistama ette testikeskkonna (vt lisa 1 joonis 1-3); Testikeskkonna (nt lasketiiru, harjutusvälja) piirangute tõttu võib laskealasid A-D ja sihtmärke nihutada;
2.2.3.	võtma testile kaasa stopperi ja lasu lugeja/laskekella;
2.2.4.	arvesse võtma, et ühele testile võib aega kuluda ca 1-4 tundi;
2.2.5.	koostama OE 2.1 nõuete kohaselt laskekäsu;
2.2.6.	järgima, et laskur saabuks testi sooritama lahinguvarustuses ja nelja 12 padruniga laetud salvega, mis on salvetaskutes;
2.2.7.	tutvustama laskuritele testikeskkonda (kus midagi asub?) ja testi läbiviimise protseduuri;
2.2.8.	viima laskuritele läbi ohutusalase juhendamise ja võtma neilt ohutusnõuete tundmise kontroll-lehele allkirjad;
2.2.9.	korraldama relvade ohutuskontrolli.
2.3.	Laskur, tuginedes õpitule ja kogemusele, peab iseseisvalt otsustama ja vajadusel põhjendama, kus on testi ajal ohutu suund.
2.4.	Testi nr 3 läbiviimise protseduur:
2.4.1.	Läbiviija: „Lae ja pane valmis“. 
2.4.2.	Laskur: Laeb relva ning jääb püsti valmisoleku asendisse. 
2.4.3.	Läbiviija: „Kas olete valmis?“ 
2.4.4.	Laskur: „Valmis“.
2.4.5.	Läbiviija: „Tähelepanu“, millele järgneb 1-4 sekundi jooksul helisignaal.
2.4.6.	Laskur: Võtab peale helisignaali (laskmise algus) laskealas A sisse lamades laskeasendi ja sooritab kaheksa (8) lasku [igasse sihtmärki kaks (2) lasku]. Laskmise lõpetamise järel sooritab laskealas A taktikalise salvevahetuse ja liigub laskealasse B, kus iseseisvalt vabalt valitud toega asendist sooritab kaheksa (8) lasku [igasse sihtmärki kaks (2) lasku]. Laskmise lõpetamise järel sooritab (minimaalselt põlvelt laskeasendis) laskealas B taktikalise salvevahetuse ja liigub laskealasse C, kus sooritab iseseisvalt vabalt valitud laskeasendist läbi laskeseinas olevate avade kaheksa (8) lasku [igasse sihtmärki kaks (2) lasku]. Laskmise lõpetamise järel sooritab laskealas C taktikalise salvevahetuse ja liigub laskealasse D, kus sooritab iseseisvalt kaheksa (8) lasku. Neli (4) lasku laskeseina paremalt küljelt ja neli lasku vasakult küljelt [igasse sihtmärki kaks (2) lasku]. Peale viimast lasku võtab laskur aste madalamaks (põlvele).
2.4.7.	Läbiviija: Peatab aja võtmise (laskmise lõpp).
2.4.8.	Läbiviija: „Lae tühjaks, näita ette“;
2.4.9.	Laskur: Näitab tühjaks laetud relva;
2.4.10.	Läbiviija ja laskur: Liiguvad laskealasse A tagasi. Tagasi liikumise ajal laskur reflekteerib läbiviijale oma sooritust.
2.4.11.	Lasketulemuste kontrollija ja -teipija: Liiguvad sihtmärkide juurde. Märkija fikseerib lasketulemused kontroll-lehele ja teipija teibib lasketulemused. 
2.4.12.	Lasketulemuste kontrollija ja -teipija: liiguvad peale lasketulemuste fikseerimist ja teipimist laskealasse A tagasi. Lasketulemuste märkija annab laskurile teada tema lasketulemustest.		
Hindamine	Mitteeristav hindamine	
sh kokkuvõtva hinde kujunemine	1.	Test loetakse sooritatuks, kui laskur ei teinud ühte alljärgnevatest ohutustehnilistest vigadest:
1.1.	ei suunanud relva tahtlikult või tahtmatult enda kehaosale või teise laskekeskkonnas viibiva isiku suunas, ei vehkinud asjatult relvaga vaid kontrollis relva suunda;
1.2.	ei asetanud sõrme päästikule sihtimisest muul ajal;
1.3.	ei jätnud pärast käsklust „lae tühjaks, näita ette“ padrunit padrunipessa;
1.4.	ei jätnud pärast käsklust „lae tühjaks, näita ette“ salve relva külge;
1.5.	veendus relva tühjaks laadimisel selle ohutuses;
1.6.	väljaspool laskeasendit oli relv kaitseriivis (v.a relva erisusest tulenevate tõrkedrillide puhul);
1.7.	ei toimunud juhulasku.
2.	Test loetakse sooritatuks, kui laskur ei teinud ühte alljärgnevatest taktikalistest vigadest:
2.1.	pärast tõrgete kõrvaldamist, sihtmärgi hävitamist, enne positsiooni vahetust, veendumaks omade ja vastase asukohas, ei jätnud lahinguvälja kontrolli tegemata;
2.2.	tõrgete eemaldamisel ei varjunud või ei võtnud aste madalamaks;
2.3.	varjest liikuma hakkamisel ei jätnud varustuselemente maha (NB! juhuslik salve maha kukkumine ei ole taktikaline viga, kui laskur pani salve salvetaskusse enne liikuma hakkamist);
2.4.	liikumise ajal ei kaotanud varustuselemente;
2.5.	sooritas igast laskealast minimaalselt kaheksa (8) lasku, kaks (2) lasku igasse sihtmärki;
2.6.	ei vahetanud laskepositsiooni kõndides.	
sh hindekriteeriumid	Testi nr 3 miinimumlaskude arv on 32. Lisalaskude sooritamine on lubatud. Arvesse minevate tabamuste arv ühes sihtmärgis on 8. Lisatabamuse korral võetakse maha halvem tulemus. Iga tabamus sihtmärgis annab vastavalt tabamusaladele 5, 4 või 2 punkti. Testi maksimumpunkti summa on 160. Test nr 3 loetakse sooritatuks, kui saavutati vähemalt 100 punkti ja koondaeg jäi alla nelja minuti (240 sekundit).	

Õppemeetodid	Seminar, loeng, harjutus, demonstratsioon drilliga, iseseisev töö (e-õpe),	
Hindamismeetodid	 Testid 1-3	
Lõimitud teemad	Kursusekava on seotud sõduri baaskursusekavaga. Kursust võib lõimida ka teiste väljaõppeüritustega nagu õppekogunemine jne. 
Automaatrelva ja laskeõppe kursusekava läbivad teemad on:
1.	Teema 1. Sissejuhatus kursusekavasse;
2.	Teema 2. Ohutu relva-käsitsemise reeglid; testi nr 1 teoreetiline osa;
3.	Teema 3. Relvakomplekti tutvustus. Kasutatava laskemoona omadused. Põhilaskeasendid. Salvevahetus;
4.	Teema 4. Tõrked ja nende eemaldamine;
5.	Teema 5. Ballistika ja sihtimine;
6.	Teema 6. Relvahooldus;
7.	Teema 7. Testi nr 1 praktiline osa,
8.	Teema 8. Laskeharjutused A1-A6;
9.	Teema 9. Test nr 2;
10.	Teema 10. Laskeharjutused A7-A12,
11.	Teema 11. Test nr 3.	
Kursuse hindamine	Mitteeristav hindamine	
Kursuse kokkuvõtva hinde kujunemine	Tervikkursust hinnatakse testidega 1, 2 ja 3. Testid 1 ja 3 on kohustuslikud. Test 2, ehk käesolev kursuse mõistes vahehindamine, on mõeldud laskuri sooritusele tagasiside andmiseks.	
sh lävend	Kursuse edukaks läbimiseks peab laskur sooritama test nr 1 (nii teoreetilise kui praktilise osa) ja test nr 3 vähemalt lävendi tasemel. Lõpuhindamisele (testile nr 3) pääsemiseks on vajalik test nr 1 praktiline osa läbida lävendi tasemel.	
Õppematerjal	1.	Relvaseadus;
2.	Korrakaitseseadus;
3.	Karistusseadustik;
4.	Kaitseväe korralduse seadus;
5.	Sõjaväerelvade, nende laskemoona ja lahingumoona käitlemise ning üleandmise kord;
6.	Relvastuse käitlemise kord;
7.	Sõjaväerelvadega seotud ohutuseeskirjad, https://mil.ee/kaitsevagi/uldinfo/oigusaktid-ja-eeskirjad/ohutus-ja-tookeskkond/  
8.	Kaitseväe sisekorra eeskiri;
9.	Harjutusvälja ja lasketiiru kasutuseeskiri;
10.	Laskeväljaõppe eeskiri;
11.	Automaatrelva ja laskeõppe kursusekava;
12.	Relva TTA;
13.	Relvaplakat;
14.	PP jaotusmaterjal (vt ILIAS-e õppevara); 
15.	Laskepäevik.	

Lisa 1
Automaatrelva- ja laskeõppe kursusekava juurde

Joonis 1-1a. Testi nr 1 teoreetilise osa sooritamiskeskkond

Joonis 1-1b. Testi nr 1 praktilise osa sooritamiskeskkond

Tabel 1-1. Test nr 1 praktilise osa kontroll-leht
Laskuri sõjaväeline auaste, ees- ja perenimi:	

Jrk nr	Hinnanguobjekt	Ohutustehniline viga	Märkused	
1.	Võtab aste madalamaks ja teeb relva ohutuskontrolli.									
2.	Laeb salve ja võtab samal ajal aste madalamaks.									
	Asetab salved õigesti enda varustusse.									
3.	Laeb relva.									
	Relva laadimisel võtab aste madalamaks ja teeb seda "tööalas".									
4.	Võtab õigesti sisse püsti laskeasendi.									
	Teeb lahinguvälja kontrolli peale sihtmärgi hävitamist.									
	Võtab aste madalamaks, paneb relva kaitseriivi ja kontrollib "tööalas" salve.									
	Teatab "valmis" ja vajadusel vahetab positsiooni.									
5.	Võtab õigesti sisse põlvelt laskeasendi.									
6.	Hüüab "Tõrge".									
	Võtab aste madalamaks.									
	Eemaldab relval tõrke ja käsitseb "tööalas" relva.									
7.	Võtab õigesti sisse lamades laskeasendi.									
8.	Hüüab "Salv".									
	Võtab aste madalamaks ja käsitseb "tööalas" relva.									
	Sooritab taktikalise salvevahetuse.									
	Võtab sihtmärgi sihikule põhimõttel: „vaata-keera-lase“.									
9.	Teeb relva ohutuks/tühjaks.									
10.	Nimetab relva osa ja kirjeldab selle funktsiooni.									
	Nimetab relva osa ja kirjeldab selle funktsiooni.									
	Nimetab relva osa ja kirjeldab selle funktsiooni.									
11.	Kontrollib relva kaitseriivi töökorda, üksiklasu- ja automaat tulerežiimi.									
12.	Kokku:									
13.	Ohutustehnilise vea number									
14.	Ohutustehnilised vead:									

Läbiviija:		
	(Sõjaväeline auaste, ees- ja perenimi, allkiri, kuupäev, kuu ja aasta)	
Ohutustehnilised vead
1.	Relv suunati tahtlikult või tahtmatult enda kehaosale või kõrval viibiva isiku suunas. Vehiti asjatult relvaga ja ei kontrollinud relva suunda.
2.	Sõrm asetati päästikule muul ajal kui sihtimiseks või töökorrasoleku kontrolliks; 
3.	Padrun jäi pärast käsklust „lae tühjaks“ või „tee ohutuks“ padrunipessa; 
4.	Salv jäi pärast käsklust „lae tühjaks“ relva külge;
5.	Ei veendutud relva ohutuses, selle tühjaks laadimisel, kontrolli alla võtmisel (padrunipesa kontroll koos tühilasuga) või lahti võtmisel;
6.	Toimus juhulask.

Test nr 1 praktiline osa loetakse sooritatuks ilma ohutustehniliste vigadeta ning kui saavutatakse minimaalselt 12 punkti.

Joonis 1-2. Test nr 2 sooritamiskeskkond

Tabel 1-2. Test nr 2 kontroll-leht
Üksuse/allüksuse nimetus:	 	
Jrk 
nr	Sõjaväeline auaste
ees- ja perenimi	Tabamusi	Punkte	Tagastatud laskemoon	Ohutus-tehnilise (OT) vea number	Taktikalise (tak) vea number	Arvestatud 
(A)/mitte-arvestatud (MA)	Märkused	
		A	B	C							
1.	 
 	 	 	 		 	 	 		 	
2.	 
 	 	 	 		 	 	 			
3.	 
 	 	 	 		 	 	 			
4.	 
 	 	 	 		 	 	 			
5.	 

Läbiviija:		
	(Sõjaväeline auaste, ees- ja perenimi, allkiri, kuupäev, kuu ja aasta)	

Lasketulemuste kontrollija:		
	(Sõjaväeline auaste, ees- ja perenimi, allkiri, kuupäev, kuu ja aasta)	

Ohutustehnilised vead:
1.	Relv suunati tahtlikult või tahtmatult enda kehaosale või kõrval viibiva isiku suunas. Vehiti asjatult relvaga ja ei kontrollinud relva suunda.
2.	Sõrm asetati päästikule muul ajal kui sihtimiseks või töökorrasoleku kontrolliks; 
3.	Padrun jäi pärast käsklust „lae tühjaks“ või „tee ohutuks“ padrunipessa; 
4.	Salv jäi pärast käsklust „lae tühjaks“ relva külge;
5.	Ei veendutud relva ohutuses, selle tühjaks laadimisel, kontrolli alla võtmisel (padrunipesa kontroll koos tühilasuga) või lahti võtmisel;
6.	Toimus juhulask.

Taktikalised vead:
1.	Veendumaks oma lahingupaarilise ja vaenlase asukohas jäeti tõrke kõrvaldamise ja sihtmägi hävitamise järel ning positsiooni vahetamise eel lahinguvälja kontroll tegemata.
2.	Tõrke eemaldamisel ei varjutud või ei võetud asendit „aste madalamaks“.
3.	Liikuma hakkamisel jäeti salved salvekotti/-tasku tagasi panemata.

Test nr 2 loetakse sooritatuks ilma ohutustehniliste ja taktikaliste vigadeta ning kui saavutatakse vähemalt 31 punkti.

Joonis 1-3. Test nr 3 sooritamiskeskkond

Tabel 1-3. Test nr 3 kontroll-leht
Üksus/allüksuse nimetus:	 	
Jrk
nr	Sõjaväeline auaste
ees- ja perenimi	Tabamusi	OT
vea 
nr	Tak.
vea
nr	Tagas-tatud padru-nid	Aeg 	A/
MA	Märkused	
		Sihtmärk 1	Sihtmärk 2	Sihtmärk 3	Sihtmärk 4	Punkte							
		A	B	C	A	B	C	A	B	C	A	B	C								
1.	 
 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 		 	 	 	 	 		
2.	 
 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 		 	 	 	 	 		
3.	 
 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 		 	 	 	 	 		
4.	 
 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 		 	 	 	 	 		
5.	 

Läbiviija:		
	(Sõjaväeline auaste, ees- ja perenimi, allkiri, kuupäev, kuu ja aasta)	

Lasketulemuste kontrollija:		
	(Sõjaväeline auaste, ees- ja perenimi, allkiri, kuupäev, kuu ja aasta)	

Ohutustehnilised vead:
1.	Relv suunati tahtlikult või tahtmatult enda kehaosale või kõrval viibiva isiku suunas. Vehiti asjatult relvaga ja ei kontrollinud relva suunda.
2.	Sõrm asetati päästikule muul ajal kui sihtimiseks või töökorrasoleku kontrolliks; 
3.	Padrun jäi pärast käsklust „lae tühjaks“ või „tee ohutuks“ padrunipessa; 
4.	Salv jäi pärast käsklust „lae tühjaks“ relva külge;
5.	Ei veendutud relva ohutuses, selle tühjaks laadimisel, kontrolli alla võtmisel (padrunipesa kontroll koos tühilasuga) või lahti võtmisel;
6.	Toimus juhulask.

Taktikalised vead:
1.	Veendumaks oma lahingupaarilise ja vaenlase asukohas jäeti tõrke kõrvaldamise ja sihtmägi hävitamise järel ning positsiooni vahetamise eel lahinguvälja kontroll tegemata.
2.	Tõrke eemaldamisel ei varjutud või ei võetud asendit „aste madalamaks“.
3.	Liikuma hakkamisel jäeti salved salvekotti/-tasku tagasi panemata. 
4.	Ei sooritatud igalt laskepositsioonilt minimaalselt 8 lasku (2 lasku igasse sihtmärki) või sooritati lask väljaspool laskeala. 
5.	Laskepositsiooni vahetati kõndides.

Test nr 3 loetakse sooritatuks ilma ohutustehniliste ja taktikaliste vigadeta ning kui saavutatakse minimaalselt 100 punkti ja koondaeg ei ületa nelja minutit (240 sekundit).