Subject: Innovatsiooniprojekti ideekavandi vastuskiri
From: "Aivar Hiio" <[email-masked]>
To: "info - MKM" <[email-masked]>
Cc: "Ivan Sergejev - MKM" <[email-masked]>, "Kati Tamtik" <[email-masked]>, "Moonika Schmidt - MKM" <[email-masked]>
Date: Fri, 20 Feb 2026 22:21:45 +0200

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Asja viide: 25-02303

Tere

Suur tänu Riigikantselei avaliku sektori innovatsioonifondi ideekavandi 
esitamise eest.
Saadame teile väljavõtte hindamiskomisjoni hinnangust projektile “Ruumiline 
planeerimine 2.0: Andmemudeli põhised tõhusad planeeringumenetlused”.
Hindamiskomisjoni liikmed otsustasid teie projekti toetada tingimusega, et 
ideekavandit täiendatakse vastavalt ettepanekule.

1. Lahendatava probleemi olulisus
Probleem on väga aktuaalne ning tõstatud ka efektiivsuse ja majanduskasvu 
nõukojas. Poliitiline prioriteet. Probleem on selgelt ja andmetega 
põhjendatud: planeeringumenetluste pikk ja ebaühtlane kestus on otseses 
seoses majandusarengu, investeerimiskindluse ja kinnisvarahindadega. 
Erinevate KOV-ide menetlusajad (nt Tallinn vs väiksemad omavalitsused) on 
toodud konkreetsete näidetena, mis rõhutab probleemi süsteemsust ja 
ebaõiglast mõju arendajatele. Ajastus on sobiv, kuna paralleelselt on käimas 
nii asutuste reform kui ka õigusaktide muudatused.

Toetab Eesti 2035 strateegilisi suundi.

2. Projekti lahendussuunad on läbimõeldud ja põhjendatud  	Lahendussuunad on 
loogilises seoses probleemikirjeldusega: standardiseeritud andmemudel- 
automaatkontrollid- kiirem ja prognoositavam menetlus. Tugineb 
olemasolevatele algatustele (TalTechi alusuuring, PLANIS, e-ehitus), mitte 
ei alusta nullist. Välisriigi (Soome) kogemuse kasutamine annab usutavust ja 
vähendab tehnoloogilist riski. Innovatsioon seisneb eelkõige andmemudeli ja 
protsesside standardiseerimises ning automaatkontrollide rakendamises 
planeerimisvaldkonnas.

Selge loogiline ahel: andmemudel – piloodid - automatiseeritud eelotsused. 
Eesmärk (menetluste kiirendamine ja prognoositavus) on otseselt seotud 
kavandatud tegevustega.

3. Katseprojekti elluviimisega seotud riskid ja nende maandamismeetmed on 
läbi mõeldud   	Riskide ülevaade on realistlik: KOV-ide vastuseis, 
standardiseerimise piirid, eelarveriskid, ajakava nihked. Samas ei ole 
riskid hinnatud tõenäosuse ja mõju skaalal, sh õiguslikud riskid (nt 
standardite ja õigusnormide konfliktid) on tunnistatud, kuid nende 
realiseerumise võimalikkus ja mõju projektile jäävad ebaselgeks. 
Maandamismeetmed on üldjuhul loogilised (kaasamine, piloteerimine, 
kohandamine), kuid valdavalt liiga üldised ega sisalda konkreetseid samme 
või tegevusi. Mõistete ühetaoline defineerimine ja taksonoomia loomine võib 
aga kujuneda oodatust keerulisemaks (nt kui tihe on tiheasustus, kui see on 
eri aktides seni erinevalt defineeritud). Kolme projekti juhtimine (pluss 
kaasasolemine teistes projektides) on kindlasti suur väljakutse. Mitte 
ainult projekti meeskonnale, vaid tuleb arvestada, et piloteerimise käigus 
on kaasatud osapooli asutuses enam.
4. Projekti ajakava ja eelarve realistlikkus  	Kõik kolm projekti kestavad 
ligikaudu 27 kuud ning vältavad paralleelselt ning hõlmavad analüüsi, 
arendust, piloteerimist ja tagasisidestamist. Arvestades standardiseerimise 
ulatust ja kasutajate kaasamise vajadust, on ajaraam pingeline, eriti võttes 
arvesse ka paralleelprojekte. Nähakse riskina, et definitsioonides ja 
standardites ei jõuta kokkuleppele või et KOVid ei tee koostööd. Ajakavast 
ei loe välja, kui palju aega sellistele nö pehmetele, kuid aeganõudvatele 
tegevustele on varutud.

Eelarve võib olla ülehinnatud, eriti ka paralleelprojekte arvesse võttes. 
See ei hõlma ju kogu valdkonna digitaliseerimist, vaid ainult 
piloteerimiseks vajalikku. Praegu kavandatud 15 pilootprojekti elluviimine 
tundub ebavajalikult suur määr piloteerimiseks.

Arvestades, et tegemist on katseprojektiga, kas ei võiks mõelda väiksema 
skoobiga piloodi peale? Eelarve on pigem klassikalise suure ja strateegilise 
reformi kui katseprojekti oma, eriti arvestades seda, et kulu on tegelikult 
kolmekordne. Ülisuur eelarve, aga tulemused on POC-tasemel ja kohene mõju 
väga piiratud ning eeldatakse järgmisi suuri investeeringuid.

5. Projekti meeskonna suutlikkus  	Rollid on läbimõeldud ja selged. 
Osapooltest lähtuv meeskond on mitmekesine: poliitikakujundus (MKM), 
rakendusasutus (MaRu), IT-ekspertiis (KeMIT). Vajalik ekspertiis on 
projektimeeskonnas valdavalt olemas, KOVide vaadet on vähe ja kaasamist on 
alahinnatud.
6. Valmisolek viia innovatsiooniprojekti tulemusi hiljem ellu 
Elluviimiseks vajalike eelduste analüüs on esitatud väga piiratud kujul ehk 
on ebaselge, mida projektimeeskond hindab kriitiliste eeldustena ning kuidas 
tagatakse elluviimise õnnestumine. MaRu motiveeritus on kõrge ja valmisolek 
tulemusi rakendada, ministeerium toetav. Eelarvelised vahendid aga napid. 
Taotlusest jääb mulje, et lisaraha ei olegi vaja hiljem elluviimise etapis. 
Katseprojektis läheb nt vahendeid ka taristu kuludele (andmeruum, 
arvutusressurss), et katsetus läbi viia, kuid pole selge, kuidas hiljem need 
kulud kaetakse.
Otsus  	Toetada tingimustel, et:

1.	Projekt viiakse ellu etapiviisiliselt;
2.	Projekti eesmärgiks on proof of concept tasandi arendus, mis jääb 
TRL3-TRL7 vahemikku;
3.	Mõeldakse läbi, kuidas kõiki kolme paralleelselt vältavat projekti 
tervikuna koordineerida;
4.	Kaasatakse süsteemiarhitekt, kes annaks lahendustele juurde tehnilise 
teostatavuse vaate ja hinnangu;
5.	Projektil on konkreetsed võtmetulemusnäitajad (KPI-d) ja investeeringu 
tasuvuse mõõdikud (ROI-d);
6.	Projekti esimeses etapis teostatakse tasuvusanalüüs.

Palun saatke hindamiskomisjoni otsuse tingimustele vastav täiendatud 
ideekavand hiljemalt 9. märtsiks 2026  e-posti teel oma Riigikantselei 
innovatsioonivaldkonna poolsele kontaktisikule. Täiendatud ideekavandit 
uuesti allkirjastama ei pea.

Tervitades

Aivar Hiio

innovatsioonivaldkonna juht

Riigikantselei

Rahukohtu 3 | 15161 Tallinn

693 5555 |  <https://www.riigikantselei.ee/> www.riigikantselei.ee