Lisa 1
16.12.2020 raamlepingu 
nr 2-2/20/1034-1 juurde

Lepingu üldtingimused 

1.	Mõisted

Lepingus kasutatakse mõisteid alljärgnevas tähenduses:

1.1.	„Asutus“ – Kaitseministeerium, Kaitsevägi, Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus ja muud võimalikud hankes osalevad hankijad üksikult või ühiselt, vastavalt lepingu eritingimustele.
1.2.	„Täitja“ – lepingu pool, kes ei ole asutus.
1.3.	„Tööpäev“ – kalendripäev, mis ei ole laupäev, pühapäev ega Eesti Vabariigi seadustega kehtestatud riiklik püha või rahvuspüha.

2.	Maksetingimused

2.1.	Maksumus esitatakse eurodes, millele lisandub vajadusel Eesti Vabariigis kehtiv käibemaks.
2.2.	Asutus tasub vastuvõetud ja lepingutingimustele vastava teenuse ning kauba eest arvel esitatud arveldusarvele 28 (kahekümne kaheksa) päeva jooksul pärast lepingu tingimustele vastava arve kättesaamist. Arve esitamise aluseks on poolte poolt allkirjastatud vastuvõtuakt/saateleht. Asutusel on õigus keelduda arve tasumisest, kui talle või tema poolt volitatud kaupa/teenust vastuvõtvale isikule ei ole täitja poolt antud võimalust kaupa/osutatud teenust üle vaadata.
2.3.	Asutus ei aktsepteeri arvet, mis ei vasta lepingutingimustele. Sellisel juhul esitab täitja uue arve viie tööpäeva jooksul. Asutus ei maksa viivist arvelt, mille esitamata jätmises või valesti esitamises ei ole asutus süüdi.
2.4.	Juhul, kui asutus viivitab arve tasumisega, on täitjal õigus nõuda asutuselt võlaõigusseaduse § 113 lg 1 sätestatud viivist tähtajaks tasumata summalt iga tasumisega viivitatud päeva eest, tingimusel, et viivitusest on asutusele teada antud 30 (kolmekümne) päeva jooksul selle tekkimisest. Viivise kogusuurus ei ületa 10% viivituses oleva summa suurusest.
2.5.	Tasumine loetakse teostatuks asutuse panga poolt maksekorralduse vastuvõtmisest.
2.6.	Asutus kontrollib enne arve, mille maksumus on koos käibemaksuga 10 000 eurot või rohkem, tasumist täitja maksuvõla puudumist Maksu- ja Tolliameti kodulehekülje kaudu. Vähemalt 10 000 eurose maksuvõla olemasolu korral informeerib asutus tasutavast arvest Maksu- ja Tolliametit.

3.	Konfidentsiaalsus ja julgeolekunõuded

3.1.	Konfidentsiaalse teabe all mõistavad pooled lepingu täitmisel teatavaks saanud teavet, isikuandmeid, turvaandmeid, selgelt tähistatud asutusesiseseks kasutamiseks tunnistatud dokumente ning muud teavet, mille avalikuks tulek võiks kahjustada asutuse huve. Konfidentsiaalne teave ei hõlma endas teavet, mille avalikustamise kohustus tuleneb õigusaktidest tingimusel, et selline avaldamine viiakse läbi võimalikest variantidest kõige piiratumal viisil.
3.2.	Täitja kohustub mitte avaldama lepingu kehtivuse ajal ega hiljem asutuse kirjaliku nõusolekuta asutuse konfidentsiaalset teavet. Täitja kaitseb temale lepingu täitmise käigus teatavaks saanud teabe konfidentsiaalsust.
3.3.	Täitja kohustub mitte kasutama asutuse kirjaliku nõusolekuta lepingu juurde kuuluvat dokumenti või informatsiooni, v.a juhtudel, mis on vajalikud lepingu täitmiseks. Kõik dokumendid peale lepingu on asutuse omand ja kui asutus nõuab, on täitja kohustatud talle need peale lepingu lõppemist tagastama.
3.4.	Asutusesiseseks kasutamiseks tunnistatud teabe avaldamine mistahes kolmandatele isikutele on keelatud.
3.5.	Konfidentsiaalsusnõue on tähtajatu.
3.6.	Juhul, kui lepingu täitmiseks on täitjal vaja siseneda Kaitseministeeriumi valitsemisala territooriumile, kohustub täitja täitma kehtivaid julgeolekureegleid. Sel juhul lisab asutus asjakohased reeglid lepingule. Juhul, kui täitja kasutab nimetatud territooriumil alltöövõtjaid, tuleb need eelnevalt kirjalikult kooskõlastada asutusega ning ka neile rakenduvad kõik lepingus sätestatud julgeolekunõuded. Alltöövõtjate poolt julgeolekunõuete täitmise eest vastutab neid kaasanud pool.
3.7.	Avalikkusele suunatud lepingu eseme või selle täitmisega seotud teavitus, sh pressiteated, asutusele viitamine reklaamis või võrguväljaandes, on lubatud asutuse sõnaselgel kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis antud nõusolekul.

4.	Leppetrahv

4.1.	Poolel ei ole õigus nõuda leppetrahvi tasumist, kui ta ei ole teisele poolele 60 (kuuekümne) päeva jooksul pärast lepingujärgse kohustuse rikkumise avastamist teatanud kirjalikult leppetrahvi nõudest.
4.2.	Leppetrahv on kokkulepitud kohustuse täitmise tagamiseks, mitte kohustuse täitmise asendamiseks.
4.3.	Lisaks leppetrahvinõudele on asutusel õigus nõuda täitjalt igasuguse lepingu rikkumisega tekitatud kahju hüvitamist.
4.4.	Juhul, kui asutus annab kohustuse täitmiseks täiendava tähtaja, algab punktis 4.1 nimetatud leppetrahvi tähtaeg pärast kohustuse täitmiseks antud täiendava tähtaja möödumist. Täiendavaks tähtajaks kohustuse täitmata jätmisel, arvestatakse leppetrahvi alates esialgsest rikkumisest.
4.5.	Leppetrahv tuleb tasuda 30 (kolmekümne) päeva jooksul leppetrahvi nõude esitamisest.
4.6.	Asutusel on õigus arvestada asutuse poolt esitatud leppetrahvinõuete summad ja kahjuhüvitiste summad maha täitjale tasumisele kuuluvast tasust. Pooled võivad kokku leppida muul viisil tasaarvestuse tegemises.

5.	Lepingu jõustumine ja lõpetamise alused

5.1.	Leping jõustub asutuse poolt allkirjastamisel, kui lepingu projekt on enne pakkumuse esitamist tehtud kättesaadavaks täitjale ja viimane on esitanud sellega arvestades pakkumuse riigihangete seaduse mõistes. Muul juhul jõustub leping mõlemapoolsel allkirjastamisel.
5.2.	Lepingu võib lõpetada mõlema poole kirjalikul kokkuleppel lepingus või kehtivas seadusandluses sätestatud juhtudel. 
5.3.	Asutus annab lepingu(st) ülesütlemisel/taganemisel täitjale mõistliku tähtaja lepingu täitmiseks, mis ei või üldjuhul olla pikem kui 30 päeva. Lepingu täitmiseks antav tähtaeg ei vabasta poolt vastutusest kohustuse rikkumise eest. 
5.4.	Asutus ei ole kohustatud lepingu(st) ülesütlemisel/taganemisel andma tähtaega lepingu täitmiseks olulise lepingurikkumise korral. Sel juhul esitab asutus täitjale mõistliku aja jooksul olulisest lepingurikkumisest teadasaamisest arvates kirjaliku lepingu ülesütlemis-/taganemisavalduse. Lepingu(st) ülesütlemine/taganemine loetakse toimunuks täitja poolt ülesütlemis-/taganemisavalduse kättesaamisest.
5.5.	Lepingu täitmiseks antud täiendava tähtaja möödumisel võib asutus esitada täitjale kirjaliku lepingu(st) ülesütlemisavalduse/taganemisavalduse. Lepingu(st) ülesütlemine/taganemine loetakse toimunuks täitja poolt ülesütlemisavalduse/taganemisavalduse kättesaamisest arvates. Lepingu(st) ülesütlemisavaldust/taganemisavaldust ei ole vaja esitada, kui täiendava tähtaja andmisel on asutus eelnevalt kirjalikult selgitanud, et tähtaja jooksul lepingujärgse kohustuse täitmata jätmisel ütleb asutus lepingu üles/taganeb asutus lepingust. Sel juhul lõpeb leping asutuse poolt lepingu täitmiseks määratud tähtaja möödumisel ja tingimusel, et täitja ei ole pakkunud asutusele kohast täitmist.
5.6.	Poolel on õigus raamleping ja/või hankeleping täiendava tähtajata üles öelda või lepingust taganeda, kui täitja on lepingust tulenevaid kohustusi oluliselt rikkunud (oluline lepingurikkumine). Oluliste lepingurikkumistega on muuhulgas tegemist, kui:

5.6.1.	täitja rikub lepingust tulenevaid kohustusi tahtlikult või raske hooletuse tõttu;
5.6.2.	täitja on jätnud asutuse poolt antud täiendava tähtaja jooksul oma kohustused täitmata;
5.6.3.	täitja edastab asutusele teate täitmisest keeldumise kohta;
5.6.4.	täitja on asutusele esitanud valeteavet või võltsitud andmeid;
5.6.5.	täitja rikub konfidentsiaalsuskohustust;
5.6.6.	kohustuse rikkumine annab asutusele mõistliku põhjuse eeldada, et täitja ei täida kohustust ka edaspidi;
5.6.7.	raamlepingu puhul on selle oluliseks rikkumiseks ka selle alt sõlmitud hankelepingu oluline rikkumine, samuti selle alt sõlmitud hankelepingu või hankelepingute väheoluline rikkumine üle kolme korra;
5.6.8.	täitjal esineb lepingu perioodil seadusrikkumisi lepingu esemeks oleva kauba müügi või teenuste osutamisega;
5.6.9.	täitjal lõppevad lepingu täitmiseks vajalikud load ning täitja ei pikenda neid või lubade pikendamine ei ole võimalik temast sõltumata asjaoludel;
5.6.10.	täitja suhtes on tehtud pankrotiotsus või on algatatud likvideerimisprotsess.

5.7.	Asutusel on õigus leping igal ajal üles öelda või lepingust taganeda, teatades sellest täitjale vähemalt üheksakümmend kalendripäeva ette. 
5.8.	Ülesütlemisel ei ole pooled kohustatud lepingut täitma. Lepingupooled on lepingu üles ütlemisel või taganemisel kohustatud tagastama teineteisele lepingu lõpetamisele järgneva aja kohta juba ette üleantu võlaõigusseaduses sätestatud korras.

6.	Vääramatu jõud

6.1.	Lepingust tulenevate kohustuste rikkumine on vabandatav, kui pool on rikkunud kohustust vääramatu jõu tõttu. Pooled loevad vääramatuks jõuks asjaolu, mida kohustust rikkunud pool ei saanud mõjutada ja mõistlikkuse põhimõttest lähtudes ei saanud temalt oodata, et ta lepingu sõlmimise ajal selle asjaoluga arvestaks või seda väldiks või takistava asjaolu või selle tagajärje ületaks, näiteks loodusõnnetusi, üldisi elektrikatkestusi, sõjategevust, blokaadi. Pooled ei loe vääramatuks jõuks täitja kolmandast isikust lepingupartneri suutmatust lepingut täita.
6.2.	Kui mistahes vääramatu jõu tingimustele vastav asjaolu tõi kaasa lepingu mittetäitmise lepingus või selle lisades ettenähtud tähtajal ning selle mõju on ajutine, on lepingust tulenevat kohustust rikkunud poole käitumine vabandatav üksnes ajal, mil vääramatu jõud kohustuse täitmist takistas.
6.3.	Vääramatu jõu esinemise tõttu lükatakse lepingulise kohustuse täitmise tähtaeg edasi vastavalt asjaolu mõjumise ajale.
6.4.	Pool, kes ei suuda oma kohustusi vääramatu jõu tõttu täita, peab viivitamatult teatama teisele poolele nimetatud olukorra tekkimisest ja lõppemisest. Mitteteatamine või mitteõigeaegne teatamine võtab poolelt õiguse viidata rikkumise vabandatavusele, s.o vääramatu jõu esinemisele ning teavitamise kohustust rikkunud pool vastutab lepingulise kohustuse rikkumise eest vastavalt lepingus sätestatule.
6.5.	Kui vääramatu jõu mõju on alaline ning ei võimalda pooltel täita lepingulisi kohustusi täielikult või osaliselt, on pooltel õigus leping üles öelda või taganeda, tehes teisele poolele vastava lepingust ülesütlemis- või taganemisavalduse.

7.	Muud tingimused

7.1.	Kumbki pool ei oma õigust oma lepingulisi õigusi ja kohustusi üle anda kolmandatele isikutele teise poole kirjaliku nõusolekuta.
7.2.	Sõlmitud lepingu muutmises võib kokku leppida riigihangete seaduses sätestatud alustel.
7.3.	Lepingu muudatused ja täiendused kehtivad juhul, kui need on vormistatud kirjalikult mõlema poole selleks volitatud isikute poolt. Kirjaliku vorminõude mittejärgimisel on lepingu muudatused ja täiendused tühised.
7.4.	Lepingu täitmisel poolte vahel kasutatav keel on eesti keel, v.a. juhul, kui konkreetses lepingus on sätestatud teisiti. Lepingu raames koostatavad dokumendid antakse asutusele üle eestikeelsetena. Asutuse nõusolekul võib dokumente üle anda muus keeles.
7.5.	Poolte vaheliste õiguslikku tähendust omavate teadete ja muu info edastamine peab toimuma kirjalikult või e-posti teel digitaalselt allkirjastatuna. Teatis loetakse kättesaaduks ka juhul, kui see on edastatud postiasutuse poolt tagasisaadetava väljastusteatega lepingus tähendatud aadressil ja teate posti panemisest on möödunud 5 päeva. E-posti teel teate saatmise korral loetakse teade kättesaaduks kohalejõudmise teates märgitud kellaajal.
7.6.	Lepinguga seotud teated edastatakse täitjale lepingus märgitud e-posti või postiaadressil. Aadressi muutusest on pool kohustatud esimesel võimalusel informeerima täitjat.
7.7.	Lepingu üldtingimuste ja eritingimuste vastuolu korral kohaldatakse lepingu eritingimustes sätestatut.
7.8.	Pooled on kokku leppinud võtta tarvitusele kõik abinõud omavaheliste erimeelsuste lahendamiseks läbirääkimiste teel. Kokkuleppele mittejõudmisel lahendatakse vaidlus vastavalt Eesti Vabariigi õigusele Harju Maakohtus, väljaarvatud kui lepingu eritingimustes on sätestatud teisiti.