Subject: EL ainupädevuses olevate lepingute "kiirmenetlus"
From: Kristi Kraavi-Käerdi <[email-masked]>
To: "Birgit Keerd-Leppik \(Riigikogu\)" <[email-masked]>, <[email-masked]>, <[email-masked]>, <[email-masked]>, <[email-masked]>, <[email-masked]>, "hels list - HTM" <[email-masked]>, "Justiits- ja Digiministeerium" <[email-masked]>, <[email-masked]>, "min - KUM" <[email-masked]>, "info - MKM" <[email-masked]>, "Info - RAM" <[email-masked]>, <[email-masked]>, "Info - SOM" <[email-masked]>, "eko AGRI" <[email-masked]>, "trade list - MKM" <[email-masked]>
Cc: "Britta Tarvis - RK" <[email-masked]>, "Kenneth Kopamees" <[email-masked]>
Date: Mon, 9 Feb 2026 17:59:21 +0200

Tere ja jõudu!

PALVE ARVAMUSE AVALDAMISEKS - EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK EL-i AINUPÄDEVUSES 
OLEVATE VABAKAUBANDUSLEPINGUTE KIIRENDATUD MENETLEMISEKS

I             Komisjoni ettepanek lühidalt

Komisjon on teinud EL nõukogu kaubanduspoliitika komitees liikmesriikidele 
ettepaneku (vt all) lihtsustada ja kiirendada EL ainupädevuses olevate 
vabakaubanduslepingute (FTAde) menetlust. Praegune praktika 
vabakaubanduslepingute sõlmimisel (väga kokkuvõtlikult) on selline: Euroopa 
Komisjon  peab läbirääkimisi riigiga X ja jõuab poliitilise kokkuleppeni 
omavahelise vabakaubanduslepingu sõlmimiseks. Seejärel viib komisjon läbi 
lepingu eelnõu keelelise ja juriidilise toimetamise (nn legal scrubbing), 
mis võtab aega vähemalt 6 kuud (sageli aga isegi kuni aasta). Seejärel 
tõlgitakse lepingu projekt ülejäänud EL ametlikesse keeltesse. Kui tõlked on 
valminud, esitab komisjon EL nõukogule otsuse eelnõu, mille põhisisuks on 
nõukogu poolt loa andmine komisjonile, et komisjon saaks lepingu projekti 
riigiga X allkirjastada. Nõukogu otsuse eelnõu lisaks on sõlmitava lepingu 
tekst. Nii otsuse eelnõu ka selle lisaks olev lepingu tekst peab olema 
tõlgitud kõigisse EL ametlikesse keeltesse. Enne kui Eesti esindajad annavad 
oma nõusoleku lepingu komisjoni poolt allkirjastamiseks, kujundatakse selle 
osas vastavalt EL asjade menetlemise juhisele Vabariigi Valitsuse seisukoht, 
mida tutvustatakse Riigikogule ja asjaomastele huvigruppidele.

Edaspidi soovib komisjon nõukogu otsuse eelnõule, millega antakse 
komisjonile luba leping EL-i nimel allkirjastada, lisada ainult 
läbirääkimistekeelne tekst. Sellega lükkab komisjon tulevaste 
vabakaubanduslepingute tõlkimise kõikidesse EL-i ametlikesse keeltesse edasi 
lepingu sõlmimise lõppfaasi. Eesti jaoks tähendaks see praktikas seda, et 
kõige olulisem otsus tulevase vabakaubanduslepingute üle, tuleb teha 
tuginedes inglisekeelsele tekstile (välistatud ei ole ka mõne muu 
läbirääkimiste keele, n prantsuse keele kasutamine). Komisjoni hinnangul 
aitab see lühendada perioodi poliitilise kokkuleppe ja lepingu tegeliku 
rakendamise vahel, et EL ja ettevõtted saaksid lepingutest kiiremini 
majanduslikku ja geopoliitilist kasu.

II            EL ainupädevuses olevate vabakaubanduslepingute 
kiirmenetlusega seonduvad murekohad

Kuna EL ainupädevuses olevate vabakaubanduslepingute keelerežiim ei ole 
pelgalt vabakaubanduslepingute kiire rakendamise probleem, vaid sellel on 
Eesti vaates väga selge poliitiline, praktiline ja riigisisese õiguse mõõde, 
sh demokraatliku legitiimsuse, huvigruppide ja Riigikogu kaasamise, Eesti 
põhiseadusest tuleneva parlamendi reservatsiooni põhimõtte austamise ning 
haldusvõimekuse dimensioon, on vajalik komisjoni ettepaneku osas erinevate 
osapoolte arvamuse saamine. All on eraldi välja toodud mõningad võimalikud 
kitsaskohad, mis võivad kaasneda EL ainupädevuses olevate välislepingute nn 
kiirmenetlusega.

2.1. Demokraatlik legitiimsus ja sisuline kaasamine

Kui lepingu täistekst on ametlikult kättesaadav vaid inglise keeles, muutub 
sisuline kaasamine väikeriigi kontekstis oluliselt raskemaks. Näiteks 
EL–India vabakaubanduslepingu puhul ei ole liikmesriikidel olnud vahetult 
pärast poliitilist kokkulepet isegi ingliskeelset konsolideeritud 
tervikteksti, rääkimata eesti‑ või muudest keeleversioonidest. Sellises 
olukorras:

*	on keeruline pidada sisukat sektoriteülest arutelu ja korraldada 
mõtestatud konsultatsioone huvirühmadega;
*	sisuline arutelu koondub väikesele ringile ametnikele ja suurematele 
katusorganisatsioonidele, kellel on ressurss ja pädevus mahuka võõrkeelse 
juriidilise teksti läbitöötamiseks;
*	väiksemad ettevõtted, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja paljud 
parlamendiliikmed sõltuvad lühikokkuvõtetest ja memodest, mitte lepingu 
algtekstist.

See suurendab riski, et alles pärast lepingu allkirjastamist või jõustumist 
avastavad huvigrupid neile kahjulikke või koormavaid sätteid, mille üle ei 
ole olnud poliitilist arutelu ega sisulist mõjuanalüüsi. Selline 
tagantjärele üllatus õõnestab nii EL tasandi poliitilist legitiimsust kui ka 
usaldust Eesti riigisisese otsustusprotsessi vastu.

2.2. Riigikogu roll ja parlamendireservatsioon

Eesti õiguskorras on välja kujunenud nn parlamendireservatsiooni põhimõte: 
Riigikogu peab olema sisuliselt kaasatud otsustesse, mis oluliselt mõjutavad 
Eesti õigusruumi ja poliitikat, sõltumata sellest, kas otsus vormistatakse 
riigisisese seadusena või EL tasandi õigusaktina. See tähendab, et valitsus 
ei tohiks võtta EL tasandil poliitiliselt ja õiguslikult siduvaid kohustusi 
ilma Riigikogu eelneva poliitilise mandaadita.

Parlamendireservatsioon seostub tihedalt ka keelenõudega. Riigikogu kodu- ja 
töökorra seadus ning EL‑asjade menetlemise kord eeldavad, et Riigikogule 
esitatavad materjalid on eesti keeles. Praktikas tähendab see:

*	EL ainupädevuses olev vabakaubandusleping ei vaja küll formaalset 
ratifitseerimisseadust, kuid Eesti EL‑asjade menetlemise kord näeb ette 
Riigikogu kaasamise;
*	sisuline arutelu eeldab võimalust tutvuda lepingu tekstiga eesti keeles 
või vähemalt usaldusväärses eestikeelses vormis;
*	kui arutelud põhinevad peamiselt ametnike slaididel ja memodel, muutub 
parlamendireservatsioon sisuliselt formaalseks – parlament „kinnitaks“ 
poliitilisi valikuid, mille sisulise ulatusega ei ole tal realistlikku 
võimalust tutvuda.

2.3. Huvigruppide kaasamine ja usaldus

Kui ametlik tekst ei ole eesti keeles kättesaadav, suureneb oht, et:

*	konsultatsioonid muutuvad vormitäiteks, kus tagasiside põhineb üldistel 
põhimõtetel, mitte lepingu detailsetel sätetel;
*	tegelik sisuline sisend tekib alles siis, kui eestikeelne tekst on lõpuks 
valmis – see hetk saabub aga poliitiliselt liiga hilja, kuna EL tasandil on 
lepingulised kohustused juba sisuliselt lukustatud.

Eriti väikeriigi puhul, kus huvigruppidega peetakse traditsiooniliselt pigem 
avatud ja detailset dialoogi, võib see kahjustada usaldust nii valitsuse kui 
ka EL‑institutsioonide vastu ning süvendada tunnet, et suurte lepingute 
puhul „otsustatakse kuskil mujal“.

2.4. Praktiline töökoormus ja haldusvõimekus

Kiirprotseduur ei vähenda riigisisese analüüsi ja seisukohakujunduse mahtu, 
vaid suurendab ajasurvet. Eesti näitel:

*	ühel ametnikul võib paralleelselt laual olla mitu väga mahukat 
vabakaubanduslepingut (ainuüksi EL-Mercosuri kaubanduse vaheleping ja 
partnerlusleping kokku olid üle 7300 lehekülje);
*	iga leping hõlmab mitmeid valdkondi, mille puhul kaubanduspoliitika 
spetsialist peab konsulteerima teiste ministeeriumide ja ekspertidega;
*	lisaks EL‑tasandile tuleb läbida ka Eesti‑sisene menetlus (valitsuse 
seisukohad, kooskõlastusringid, vajadusel mitu valitsuse istungit ja 
Riigikogu kaasamine).

Kiirprotseduuri mõjul liigub „pudelikael“ tõlkeetapist Eesti sisese analüüsi 
ja poliitilise arutelu etappi, ilma et sellele oleks tingimata lisatud 
ressursse. See suurendab riski, et osa valdkondlikke mõjusid jääbki 
põhjalikumalt analüüsimata.

III           Edasised sammud ja palve arvamuse saamiseks

Arvestades teema poliitilist ja õiguslikku kaalukust ning seda, et küsimust 
on suure tõenäosusega plaanis arutada ka 19.-20.02 2026. a Nikosias, 
Küprosel  toimuval Euroopa Liidu (EL) välisasjade nõukogu mitteametlikul 
kohtumisel kaubandusministrite koosseisus, palume teil kujundada arvamus 
hiljemalt 16.02.26 ning edastada see aadressil  <mailto:[email-masked]> 
[email-masked]. Nende sisendite põhjal saame kujundada Eesti tasakaalustatud 
seisukoha enne edasisi arutelusid nõukogu tasandil.

Lugupidamisega,

Kristi Kraavi-Käerdi
Republic of Estonia

Ministry of Foreign Affairs

Department for Foreign Trade Policy and International Economic Organisations

+372 637 7234 | +372 58 78 9671
vm.ee/en | Islandi väljak 1, Tallinn