Subject: Ravikindlustuse ja tervishoiuteenuste korraldamise seaduste muutmine
From: Tõnis Allik <[email-masked]>
To: "Info - SOM" <[email-masked]>
Date: Thu, 12 Mar 2026 14:41:39 +0200

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Eesti Eratervishoiuasutuste Liidu seisukoht ravikindlustuse seaduse ja 
tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmise eelnõu kohta

Lugupeetud Sotsiaalministeerium

Eesti Eratervishoiuasutuste Liit (EETAL) tänab võimaluse eest esitada 
seisukoht ravikindlustuse seaduse ja tervishoiuteenuste korraldamise seaduse 
muutmise eelnõu kohta.

1. Ravikindlustuse seaduse muutmine

EETAL toetab põhimõtteliselt e-konsultatsiooni kasutamise laiendamist 
tervishoiusüsteemis. E-konsultatsioon on tööriist, mis võib parandada 
erialade vahelist koostööd ning aidata optimeerida eriarstiabi kasutamist.

Usume, et Tervisekassal on täielikule e-konsultatsioonile üleminekul hea 
plaan, mis  ei piira lepingupartneritest teenuseosutajate  võimalusi 
patsientidele teenuste osutamisel. Samas leiab EETAL, et eelnõu võib 
praeguses sõnastuses olla konkurentsi, võrdset kohtlemist ja valikuvadust 
piirav.

Näiteks võimaldab Ravikindlustuse seaduse § 30 lõiget 2 punkt 7 määrata 
eriala, millele suunamine toimub vaid e-konsultatsiooni kaudu ning samal 
ajal teenuseosutajad, kes seda osutavad. Ka seletuskirja vastav selgitav 
lõik on sama mõtete väljendav -   `Lõike 2 punktiga 7 laiendatakse RaKS § 30 
lõike 1 ja § 331 lõike 1 alusel kehtestatavas Vabariigi Valitsuse määruses „ 
<https://www.riigiteataja.ee/akt/126032025011> Tervisekassa 
tervishoiuteenuste loetelu“ [1](edaspidi TTL) sätestatud andmete koosseisu 
ning sätestatakse võimalus määrata kindlaks nii erialad, mille puhul toimub 
teenust saama suunamine e-konsultatsiooni teel, kui ka tervishoiuteenuse 
osutajad, kelle juurde ja kelle poolt suunamisel see Tervisekassa poolt tasu 
ülevõtmiseks kehtib.

Seltuskirjast nähtub, et kohustusliku e-konsultatsiooni süsteemi rakendamine 
valitud erialadel on kavandatud esialgu kahe kõrgema etapi haigla – Tartu 
Ülikooli Kliinikumi ja Põhja-Eesti Regionaalhaigla – kaudu.

Jääb ebaselgeks, kas antud kavatsus piirab teiste teenuseosutajate võimalust 
sellel erialal ravikindlustatuse alusel patsiente ravida. Seni kehtiva 
õigusruumi kohaselt reguleerib teenuseosutaja õigust teenuseid osutada 
tegevusloa omamine erialal ja ravirahastuse lepingu olemasolu 
Tervisekassaga.

EETAL on seisukohal, et planeeritav seadusemuudatuse sõnastus ei tohi luua 
võimalust tervishoiuteenuse osutajate võrdse kohtlemise põhimõtte (PS § 12) 
riiveks ning piirata patsiendi valikuvabadust tervishoiuteenuse osutaja 
valikul (PS § 19 tulenevat eneseteostusvabadust, mille üheks osaks on 
tervishoiuteenuse osutaja valik)

Teeme ettepaneku jätta seadusest välja võimalus määrata e-konsultatsiooni 
kaudu suunamisel konkreetsed tervishoiuteenuse osutajad - kohustust võtta 
patsiente ravile ainult e-konultatsiooni kaudu suunamise teel saab 
Tervisekassa kehtestada ka ravi rahastamise lepingu kaudu.

Teeme ettepaneku, et seaduse tasemel peab olema tagatud patsiendi 
valikuvabadus tervishoiuteenuse osutaja osas ka e-konsultatsiooni süsteemi 
rakendamisel.

2. Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmine

Eelnõu muudab Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 3 lõiget 2 ning 
sätestab, et arst, kes ei ole omandanud eriala ega õpi residentuuris, võib 
osutada tervishoiuteenuseid ulatuses, mille määrab tervishoiuteenuse osutaja 
sõltuvalt arsti pädevusest ja kogemusest.

Ebaselgeks jääb selgitus, millist probleemi sadusemuudatus lahendab, samas 
tekitab selline regulatsioon mitmeid probleeme juurde.

Pädevuse regulatsiooni nõrgenemine

Arsti erialane pädevus on seni olnud seotud:

*	eriala kvalifikatsiooni omandamisega residentuuri läbimise teel sh eksami 
sooritamisega,
*	ning vastava pädevuse registreerimisega.
*	lisapädevuste omandamisega erialal, millega kaasneb üldjuhul vastav 
sertifikaat

Eelnõu kohaselt võib arsti pädevuse ja tegevuse ulatuse määrata 
tervishoiuteenuse osutaja ise.

See tähendab, et arsti erialase tegevuse piirid ei tulene enam riiklikust 
kvalifikatsioonisüsteemist, vaid tööandja sisemisest otsusest.

Patsiendiohutuse ja kehtiva eriarstiabi regulatsiooni nõrgenemise risk

Juhime tähelepanu, et Eestis ei ole õigusruumis väga selgelt erialade 
pädevuste piirid ja teenuste ulatus reguleeritud. Praktiliselt ainuke 
õigusakt selles osas on Valitsuse poolt kehtestatud tervishoiuteenuste 
loend, mis jaotab teenused erialade lõikes.

Eelnõu ei täpsusta, ega piira mingilgi moel

*	milliseid eriarstiabi tegevusi võib erialata arst teha,
*	millised tegevused peavad jääma eriarsti pädevusse.

Kuigi kehtima jääb nõue, et üldarstid saavad eriarstiabi teenuseid osutada 
vaid § 20.   lõige 1 alusel kui eriarstiga koos töötav tervishoiutöötaja, 
siis on ebaselge kas üldarst võib uue regulatsiooni alusel töötada täiesti 
iseseisvalt kui tööandja on talle andnud õiguse osutada kõiki eriarsti 
teenuseid mingil eriarsti erialal

Vastutuse ebaselgus

Kui arsti tegevuse ulatuse määrab tööandja, tekib küsimus vastutuse 
jaotusest olukorras, kus erialata arst osutab teenust, milleks tal puudub 
tegelik erialane pädevus.

Küsimus tekib ka vastutuse kindlustamise võimalikkuse osas.

Eelnõus ei ole vastutuse jaotust piisavalt selgelt reguleeritud.

EETAL-i ettepanek on täpsustada erialata arstide regulatsiooni ning 
määratleda selgelt mis ulatuses, millises koostöövormis eriarstiga ning 
millisel kujul vormistatuna võib   erialata arst eriarstiabi teensueid 
iseseisvalt osutada nii, et oleks võiamalik tagada ka vastutuskindlustus.

Lugupidamisega

Tõnis Allik

Juhatuse esimees

EETAL

  _____

  _____

[1] Tervisekassa tervishoiuteenuste loetelu–Riigi Teataja 
<https://www.riigiteataja.ee/akt/117122025016>