Subject: Eesti arstide liidu pressiteade - üldkogu avaldus
From: "Katrin Rehemaa | Eesti Arstide Liit" <[email-masked]>
To: "'AK'" <[email-masked]>, "'BNS'" <[email-masked]>, "'Celsius'" <[email-masked]>, "'Delfi'" <[email-masked]>, "'Eesti Arst'" <[email-masked]>, "'Ekspress'" <[email-masked]>, "'EPL'" <[email-masked]>, "'ERR'" <[email-masked]>, "'ETV'" <[email-masked]>, "'Kanal2'" <[email-masked]>, "'Kuku'" <[email-masked]>, "'Maaleht'" <[email-masked]>, "'Meditsiiniuudised'" <[email-masked]>, "'PM'" <[email-masked]>, "'Postimees'" <[email-masked]>, "'Raadio2'" <[email-masked]>, "'Raadio4'" <[email-masked]>, "'SoM'" <[email-masked]>, "'TV3'" <[email-masked]>, "'Vikerraadio'" <[email-masked]>,'Õhtuleht
Cc: <[email-masked]>
Date: Fri, 5 Dec 2025 18:11:22 +0200

Tähelepanu! Tegemist on väljastpoolt asutust saabunud kirjaga. Tundmatu
saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

PRESSITEADE

Eesti Arstide Liit

05.12.2025

Täna toimus Pärnus Eesti Arstide Liidu üldkogu koosolek.

Üldkogu võttis vastu avalduse.

Eesti Arstide Liidu üldkogu avaldus 5.detsembril 2025 Pärnus

Tervishoiusüsteem vajab muudatusi, et saaksime pakkuda patsientidele
nüüdisaegset kvaliteetset arstiabi.

Eesti tervisekulud on endiselt Euroopa keskmisest tunduvalt väiksemad. On
vähetõenäoline, et praegu toimiv tervishoiusüsteem säilib endisel kujul
ilma riigipoolset rahastamist suurendamata. Ennekõike peaks riik täies
mahus rahastama viimastel aastatel riigieelarvest Tervisekassale üle antud
kohustusi, näiteks kiirabi ja vanglameditsiin, mille kulusid kaetakse
muude raviteenuste arvelt.

Eesti tervishoiusüsteemi rahastus võiks rohkem sõltuda arstiabi
kvaliteedist. Selleks tuleks määrata selged ravikvaliteedi indikaatorid,
mille täitmine määrab osa raviasutuse rahastusest

Alati on odavam tervist hoida kui haigusi ravida. Tervisekulude
maksusoodustuse idee on aga tööandjad pea peale pööranud ja ennetuse –
näiteks liikumisharrastuste – toetamise asemel pakuvad töötajatele
eraravikindlustust.

Meie solidaarne tervishoid on väärtus, mida peame hoidma. Senine kogemus
näitab, et erakindlustus ei lahenda tervishoiu rahapuudust ja süvendab
ebavõrdsust. Erakindlustust saavad kasutada peamiselt kõrgema palgaga
tervemad inimesed, kehvema tervise ja väiksema sissetulekuga patsiendid
aga peavad vajalikku abi kauem ootama või jäävad sellest sootuks ilma.

Arstide aega ja vaimset tervist aitaksid säästa kaasaegsed ja
kasutajasõbralikud tehnoloogilised lahendused. Meie raviasutuste
IT-süsteemid on vananenud, ei ühildu omavahel ja seetõttu ei võimalda
andmeid efektiivselt kasutada. Sotsiaalministeerium ei suuda tehnoloogia
uuendamist juhtida ja koordineerida ning raviasutused kulutavad aegunud
süsteemide käigushoidmiseks suuri summasid. Kasulike ja mugavate arenduste
loomiseks tuleb kaasata praktiseerivaid arste.

Suurte andmemahtude haldamiseks vajavad arstid ka tehisaru tuge, mis
aitaks kiiresti vajalikke andmeid leida ja nende põhjal kokkuvõtteid teha.
Vajame kiiresti nii infosüsteemide ühtlustamist, tehnoloogia uuendamist
kui ka paindlikumaid andmekaitsereegleid.

Tervishoid on riigi julgeoleku osa ja arstidel on elutähtsa teenuse
tagamisel võtmeroll. Kõik arstid peaksid läbima kriisivalmiduse
baaskoolituse, kusjuures koolitusvõimaluste tagamine peaks olema riigi ja
tööandjate ülesanne. Ka raviasutused peaksid olema kriisideks valmis.

Arstide kutsealast autonoomiat kui meditsiinieetika olulist põhimõtet
tunnustatakse kogu maailmas. Eesti arstkond soovib, et
tervishoiukorraldust ja arstlikku tegevust puudutavaid muudatusi ei teeks
ametnikud arste kaasamata. Sisulisi arutelusid on mõistlik pidada enne
otsustamist, mitte vastupidi. Muudatused peavad olema arusaadavad, vältima
tarbetu bürokraatia suurendamist ja aitama patsiente paremini ravida.

Lisainfo Katrin Rehemaa 5135121