Subject: EAHÜ üleriigilise planeeringu „Eesti 2050“ tagasiside
From: "EAHU" <[email-masked]>
To: "EAHU" <[email-masked]>
Date: Wed, 22 Jul 2026 12:28:50 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Eesti Ajalooliste Hoonete Ümarlaud

Eesti 2050 üldplaneering peab tagama regionaalse tasakaalu ja uue 
pärandivalitsemise suuna

22. juuli 2026 – Eesti Ajalooliste Hoonete Ümarlaud (EAHÜ) esitas Majandus- 
ja Kommunikatsiooniministeeriumile arvamuse üleriigilise planeeringu „Eesti 
2050“ eelnõu kohta. Ümarlaud kutsub riiki üles juurutama kohanevat 
pärandivalitsemist ning suunama regionaalpoliitilised toetused 
eelisjärjekorras väiksematele keskustele ja hajaasustusele.

EAHÜ hinnangul on üleriigiline planeering piisavalt küps liikumaks avalikule 
väljapanekule, kuid selle tegelik väärtus selgub elluviimiskavas. Ümarlaud 
rõhutab, et pärandit ei tohi vaadelda vaid säilitatava objektina, vaid kui 
strateegilist ressurssi ja regionaalse elujõulisuse alustala.

EAHÜ peamised seisukohad ja ettepanekud:

Tasakaalustatud regionaalareng ja „isehakkama saamise“ mudel kus EAHÜ toetab 
loogikat, milles tugevad toimepiirkonna keskused peavad oma majanduslike ja 
sotsiaalsete väljakutsetega hakkama saama iseseisvalt. See võimaldab riigil 
suunata sihtfinantseeringud ja toetusmeetmed just väiksematele keskustele 
(nt Valga, Põlva) ja hajaasustusele, tagades sealne elujõulisus, teenuste 
kättesaadavus ja piirkondlik julgeolek.

„Uus muinsuskaitse – kohanev pärandivalitsemine“ milles eeldame 
Muinsuskaitseseaduse muutmisel suuremat funktsioonide kombineerimise 
paindlikkust. Pärandikeskne areng peab mälestised hoidma kaasaegses 
majanduslikus ringluses, eelistades ajalooliste hoonete ja -linnasüdamete 
ning maa-asulate eelisarendamist.

Pärandikeskne areng kui kliimameede kus olemasoleva hoonefondi taaskasutus 
on kriitiline kliimameede. Ootame ametliku metoodika väljatöötamist 
renoveerimise süsiniku jalajälje arvutamiseks, et motiveerida omanikke 
eelistama taastamist uusehitusele, mis säästab ehitusressurssi ja hoiab ära 
uue maahõive, samas olles ka majanduslikult mõistlik.

Looduskeskkond ja taastuvenergia kumulatiivsed mõjud milles taastuvenergia 
eesmärgid ei tohi tulla elurikkuse hävitamise hinnaga. EAHÜ juhib 
tähelepanu, et tuule- ja päikesepargid moodustavad loomadele „suletud“ 
territooriume, killustades elukeskkonda. Ootame riiklikult seiresüsteemilt 
energiaparkide koosmõju jälgimist nii suurulukitele kui ka inimeste 
tervisele samas säilitades ka miljööväärtuse.

„Pärand on meie suurim vara ja ruumiline strateegia peab usaldama kohalikke 
kogukondi. Meie eesmärk on, et aastaks 2050 ei oleks Eesti äärealad vaid 
hääbuvad 'pensionäride asumid', vaid arukate külade ja väärtustatud 
ehituspärandiga elujõulised piirkonnad“.

Eesti Ajalooliste Hoonete Ümarlaud (EAHÜ) koondab valdkondlikke ühendusi, 
sealhulgas Eesti Mõisakoolide Ühendust, Eesti Mõisate Ühendust, EELK-d, 
EAÕK-d ja teisi partnereid.

Lisainfo:

Tõnu Kiviloo EAHÜ koordinaator

E-post: [email-masked] <mailto:[email-masked]>

 <http://www.eahu.ee/> www.eahu.ee