Subject: Pärnu Linnavalitsuse tagasiside Eelnõule MKM/26-0833 - "Majandus- ja tööstusministri määruse „Detailplaneeringu algatamise taotlusele esitatavad nõuded“ eelnõu kooskõlastamisele esitamine"
From: "Siim Orav" <[email-masked]>
To: "Kalle Toomet" <[email-masked]>, "Ahto Pahk - MKM" <[email-masked]>, "info - MKM" <[email-masked]>
Cc: "Infospetsialistid" <[email-masked]>, "Maia-Liisa Kasvandik" <[email-masked]>,Ülle Tuulik <[email-masked]>, "Janno Poopuu" <[email-masked]>, "Maarja Maranik" <[email-masked]>, "Robert Kiviselg" <[email-masked]>
Date: Fri, 31 Jul 2026 10:08:54 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Teie: 24.07.2026
Meie: 31.07.2026 nr 4.3-27/7780/2026-1

Tere

Saatsite Pärnu Linnavalitsusele tutvumiseks eelnõu MKM/26-0833 -
"Majandus- ja tööstusministri määruse „Detailplaneeringu algatamise
taotlusele esitatavad nõuded“ .

Pärnu Linnavalitsuse ruumi- ja arhitektuuriosakond, olles tutvunud
eelnõuga, esitab järgmised märkused:

1. Planeerimisseaduse §128 sätestab, mis juhul jäetakse detailplaneering
algatamata. Need juhud on järgmised:
(2) Detailplaneeringut ei algatata eelkõige juhul, kui:
1) algatamine on ilmselgelt vastuolus üldplaneeringuga;
2) on ilmne, et algatatava planeeringu elluviimine tulevikus ei ole
võimalik, eelkõige kui planeeringu koostamise korraldajal puudub võimalus
detailplaneeringukohaste avalikuks kasutamiseks ette nähtud tee ja sellega
seonduvate rajatiste, haljastuse, välisvalgustuse või avalikes huvides
olevate tehnorajatiste ehitamise kohustuse täitmiseks vajalike kulude
kandmiseks ning detailplaneeringust huvitatud isik keeldub selliseid
kulusid kandmast;
3) selleks on muu ülekaalukal avalikul huvil põhinev põhjus;
4) planeeringu elluviimisega kaasneks ebaproportsionaalne kolmanda isiku
õiguste riive;
5) käesoleva seaduse § 125 lõikes 5 sätestatud juhul või
6) planeeringu koostamise korraldaja eelarves puuduvad vahendid
planeeringu koostamise, koostamise tellimise ja mõjude hindamisega
kaasnevate kulude kandmiseks ja planeeringu koostamisest huvitatud isik
selliseid kulusid ei kanna.

Seega peaksid olema kõik need punktid läbi mõeldud ja selged
detailplaneeringu algatamise eelselt.

Määruse eelnõu käsitleb aga neid punkte osaliselt. Eelnõu kohaselt on
KOV-l õigus nõuda DP algatamise taotluses teavet, kas kavandatav tegevus
on kooskõlas üldplaneeringuga.
Avaliku huvi ja kolmandate isikute huvide riive saab välja selgitada
andmete "planeeringu koostamise eesmärk" (kohustuslik) ja "planeeringuga
kavandatava ehitise kirjeldus" (KOV otsustada) kaudu.

Pärnu linna hinnangul on vajalik käsitleda DP algatamise taotluses PlanS
§128 lg 1 p 2 ja 6 märgitud lepinguid. Pärnu linnas kehtival DP algatamise
taotlemise blanketil on toodud väljad, mille märkimisel taotleja nõustub
nimetatud lepingute sõlmimise vajadusega ja kinnitab, et teda on
teavitatud lepingute sõlmimise kohustusest.

Kui lepingute sõlmimise vajadus ja võimalikkus ning detailplaneeringu
realiseeritavus on tehtud kindlaks ja kokku lepitud detailplaneeringu
algatamise taotlemise faasis, siis on võimalik KOV-il otsustada
detailplaneeringu algatamise üle vastavalt PlanS §128-le.

Kuna tegemist on seadusega, mis kehtib võrdselt kõigile omavalitsustele,
siis peaks lepingute teema olema käsitletud määruse esimeses lõikes.

2. Üks detailplaneeringu olulisimaid osasid on planeeringuala kruntimine.
Algatamise taotluses peaks olema lisaks planeeringuga kavandatava ehitise
kirjeldusele kirjeldatud ka võimalik kruntimine.

3. Eelnõu lõikes 2 sätestatakse , et KOV-i on õigus nõuda
detailplaneeringu algatamise taotluse menetlemisel lisateavet, kui see on
vajalik kaalutletud ja põhjendatud otsuse tegemiseks detailplaneeringu
algatamise kohta. Eelnõust ei selgu, millal lisateavet küsitakse, kas
peale esialgse taotluse esitamist. PlanSi kohaselt Detailplaneeringu
kehtestamise või kehtestamata jätmise otsus tehakse hiljemalt kolme aasta
möödumisel detailplaneeringu algatamise taotluse esitamisest arvates.
Kõikide osapoolte soov on, et otsus tehakse 3 aasta jooksul taotluse
esitamisest, kuid kui KOVil on soov küsida lisateavet, siis see vähendab
KOVil DP menetlemise aega. Eelnõuga tutvudes jääb mulje, et lisateabe
küsimine on põhjendatud keerukamate DPde puhul. Ettepanek rakendada
lisateabega taotlust ÜPd muutvate DP taotluse puhul ning KeHJS prg 6 lg 2
kavandavate tegevuste puhul.

4. Eelnõu lõikes 4 on toodud kohustus olulise ruumilise mõjuga ehitise
kavandamisel esitada ruumianalüüs. Eelnõus ei ole toodud näitajaid,
millele peab ruumianalüüs vastama ega teemavaldkondasid, mida ja mis
määral peab ruumianalüüs sisaldama. Palun täpsustada ruumianalüüsi
kohustuslikku sisu vastasel juhul võivad KOVid hakata ruumianalüüsi
sisustama erinevalt ning see loob sarnase olukorra tänaste algatamise
taotlustega.

5. Kokkuvõtvalt teeme ettepaneku määruse eelnõu lõike 2 punktid võiks olla
lisatud lõike 1 kooseisu, sest lõikes 2 toodud andmed on kõik tavapärase
detailplaneeringu osad, mis ei peaks erinevates kohalikes omavalitsuses
olema erinevad. Lõige 3 annab igale kohalikule omavalitsusele võimaluse
lisada taotlusele spetsiifilisi nõudeid.

Lugupidamisega

Siim Orav

Pärnu Linnavalitsus

linnaarhitekt

5371 0690 | [email-masked]