Subject: Vastuskiri määruse eelnõule
From: "Priit Pallu" <[email-masked]>
To: "Justiits- ja Digiministeerium" <[email-masked]>
Cc: Regionaal- ja Põllumajandusministeerium <[email-masked]>
Date: Fri, 6 Feb 2026 16:15:49 +0200

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere,

Teie 21.01.2026 nr 8-1/482-1, „Riigi info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogiliste arendusprojektide määruse eelnõu 
kooskõlastamine“

Meie 1.4-2/219, palun registreerida esimese vastuskirjana

Käesolevaga esitame esialgse tagasiside määruse eelnõule. Ministri poolt 
allkirjastatud ametliku versiooni esitame esimesel võimalusel peale tema 
puhkuselt naasmist.

Mõjuanalüüs ja halduskoormus

Seletuskirja tekst kirjeldab määrust kui IKT arendamise korrastamist ja 
strateegilise juhtimise vahendit, kuid väljapakutud regulatsioon ei pruugi 
lahendada strateegilisi ülesandeid arhitektuuriraamistiku kehtestamiseks, 
andmestike ja teenuste koondplaani loomiseks ning IKT portfellijuhtimiseks, 
millele seletuskirja järgi tegelik vajadus on. Tuginedes varasemale 
kogemusele JDM poolt juhitud tegevuses (nt digipöörde protsess) näeme pigem 
bürokraatlikku asjaajamist ning tähtaegadest mitte-kinnipidamist, samuti ei 
ole digipöörde protsessis kogutud info pealt suudetud keskset ärivõimekuste- 
ja olemasolevate IT komponentide portfelli tekitada. Toetame algatust 
üleriigilise tervikvaate loomiseks, kuid tunnetame ohtu, et väljapakutud 
juhtimislahendus võib tekitada juurde halduskulu ning pikendada oluliselt 
vajalike IT arenduste valmimise tähtaegasid.

*	Soovime eelnõu juures näha väljatöötamiskavatsust koos mõjuanalüüsidega, 
mis kinnitaks või lükkaks ümber seletuskirjas toodud argumente.

Seletuskirja sissejuhatuses on väide, et puudub terviklik ülevaade riigi IKT 
lahendustest, nende seosest teenustega ning kuludest. Samas, RIHA on olemas 
ning selle alusel on registreeritud suur hulk infosüsteeme ja andmekogusid 
ning seotud osalisi.

*	Palume seletuskirjas selgitada, mida täpselt olemasolev RIHA ülevaade ei 
kata ja milline uus ülevaade tekib?

Riigikontroll on koondanud IT kulude ja investeeringute andmed (vt 
<https://www.riigikontroll.ee/auditiaruanded/riigiasutuste-infotehnoloogia-investeeringud-ja-kulud> 
https://www.riigikontroll.ee/auditiaruanded/riigiasutuste-infotehnoloogia-investeeringud-ja-kulud 
audit 22.09.2025). Palume seletuskirjas kirjeldada, milline on eelnõu 
lisandväärtus võrreldes olemasolevate finantsandmete (sh SAP BO) 
kasutamisega.

Lisaks palume vältida dubleerimise käsitlemist tõendatud faktina olukorras, 
kus seletuskiri ise viitab, et dubleerimise ulatus ei ole selge. Palume 
seletuskirjas kas esitada faktibaas/analüüs või sõnastada probleem 
hüpoteesina.

Seletuskirjas on välja toodud, et kuluefektiivsus kasvab ja dubleerimine 
väheneb, kuid ei ole hinnatud:

1.	asutuste halduskoormuse kasvu (taotlused, kooskõlastused, iteratsioonid, 
nõukojad),
2.	üleminekuperioodi kulusid ja ajakulu,
3.	Arendusprojektide elluviimisel pakkujate lisakulu ja turumõju (hangete 
nihkumine, halduskoormus kasv hangete ettevalmistamisel, pakkujapoolne 
kõrgem hinnastatus projektide keerukuste kasvu tõttu

Nimelt määruse § 13 lõiked, sh täiendavalt lg 6 alusel suunamine 
nõukodadesse ning sama § 13 lg 5 alusel suunamine tagasi puuduste 
kõrvaldamiseks võib kaasa tuua arendusprojektide kogu ettevalmistustsükli 
olulise pikenemise. Arendusprojekte teostatakse suures osas väliste 
lepingupartnerite toel, kes kaasatakse projekti elluviimisesse läbi 
riigihanke menetluse. Määruse mõju võib ulatuda palju kaugemale seoses 
riigihangete ettevalmistuse faasiga, mis võib oluliselt pikeneda. Sealhulgas 
näeme ohtu, et väliste kooskõlastajate poolt lisatud ettepanekud ja nõuded 
täiendamiseks võivad suurendada projektide finantsilist mahtu läbi 
arendusmahu suurenemise. Riigihangete seaduse üldpõhimõtted § 3-s näevad 
ette, et riigihange peab olema kulutõhus, hankija peab avalikke vahendeid 
kasutama säästlikult. Mis tahes täiendavate kolmandate osapoolte jaoks 
oluliste nõuete lisamine riigihankesse suurendab haldusmenetluslikku 
riigihanke korraldamise ja ettevalmistamise kulu, kui ka lisab pakkujate 
vaatest ebamäärasust. Mis tahes keerukus ja ebamäärasus kirjutatakse 
teenuspakkujate poole pealt ümber pakkumuse hinda, et maandada enda riske. 
Sealhulgas kirjutatakse pakkumuse hinda ka riskide realiseerumine, et 
vajadusel täita hankija ees lepingust tulenevaid nõudeid.

Palume lisada seletuskirja hinnang riigihangete halduskulule ning 
analüüsida, kas täiendavate kooskõlastuste läbiviimine tagab, et 
riigihankeid on võimalik läbi viia seni kehtinud keskmiste ajaraamistike 
piires. Asjakohane oleks teostada näidisanalüüs mahukama arendusprojekti 
najal, näiteks IT juhtimis-teenustarkvara soetamine ja juurutamine, mis 
võiks hõlmata IKT kasutajatoe, IKT teenuste kataloogi loomist, teenuste 
finantshaldust, juhtpaneelide, konfiguratsiooni halduse andmebaasi loomist. 
Aluseks võib võtta ka ITIL-4 2019 protsesse.

Hinnapiir, lävend

Pole selgelt määratud määruses kirjeldatud uute funktsionaalsuste 
hinnapiiri. Kas JDM tahab hinnata iga muudatust või alates mingist 
hinnapiirist, näiteks 500 000€?

Kohaliku omavalitsuse asutused

Esitatud määruse eelnõu § 3 kohaselt näib, et määrus reguleerib vaid 
riigiasutuste IKT arendusprojekte puudutavalt, kuid seletuskirja kohaselt on 
sihtrühmaks ka kohaliku omavalitsuse asutused, kes teevad IKT-arendusi. Kui 
määrus ise kohaliku omavalitsuse asutustele ei laiene, siis palume selgitust 
seletuskirjas toodule. Kui määrus puudutab ka kohaliku omavalitsuse asutusi, 
siis palume läbi mõelda, kes esindab omavalitsusi riikliku IKT juhtkogus 
ning mil viisil omavalitsused või üleriigiline omavalitsusliit eelnõus 
toodud protsessis osaleb. Rõhutame, et omavalitsused ja omavalitsuste 
kasutusele suunatud arendusprojektid on sageli riigi infosüsteemi osa.

Juhul kui eelnõu puudutab oluliselt kohalikke omavalitsusi siis peab see 
olema saadetud kooskõlastamiseks Eesti Linnade ja Valdade Liidule (ELVL). 
Vabariigi Valitsuse reglemendi § 6 lg 1 järgi kooskõlastatakse eelnõu, mis 
puudutab kohaliku omavalitsuse üksuse õigusi, kohustusi ja ülesandeid või 
kohaliku elu korraldust, üleriigilise kohaliku omavalitsuse üksuste liiduga.

Rollid, vastutus ja järelevalve (praktilised rakendusküsimused)

Asutuste spetsiifikast lähtuvate nüansside puhul palume täpsustada (määruses 
või seletuskirjas), sh rollide ja vastutuse jaotus:

1.	kes on turbeomanik riigiüleselt ja kes asutuse tasandil;
2.	kuidas tagatakse järelevalve, kui infosüsteemi elutsükkel muutub 
tsentraliseeritumaks ning kas vastutusahel jaguneb valdkondliku funktsiooni 
omaniku ja tehnilise funktsiooni omaniku vahel;
3.	mis juhtub kriisiolukorras (CERT-EE roll, sektori CERT-id, intsidentide 
haldus, kommunikatsioon).

Eelnõus kirjeldatud volitusnormi õiguspärasus:

Eelnõus kirjas olev võib väljuda volitusnormide piiridest, mille alusel 
tahetakse seda kehtestada.

1.	AvTS § 43.2 lõike 2 volitusnorm lubab ministril kehtestada riigi 
infosüsteemiga seotud arendusprojektide algatamisele, läbiviimisele ja 
aruandlusele nõuded.

a.	Riigi Infosüsteem AvTS tähenduses on andmekogud + kindlustavad süsteemid 
AvTS § 43.9 tähenduses (X-tee, RIHA jt).
b.	Eelnõuga soovitakse piirata aga laiemalt „riigi infosüsteemiga, ühiskonna 
toimimiseks kriitilise teenusega või üleriigilist koostööd nõudvate 
digiühiskonna arenguvajadustega seotud“. Sellist laia volitust AvTS piirangu 
kehtestamiseks ei anna ja ilma volitusnormita ei saa ühe ministeeriumi 
minister üleriigiliselt reguleerida selliseid asju.

2.	VVS § 46 lg 6 volitusnorm võimaldab moodustada üksnes nõuandva õigusega 
komisjone ja nõukogusid.

Kõike head,

Priit Pallu

Riigivara osakonna juhataja

Regionaal- ja Põllumajandusministeerium

tel 5696 3947

______________________________

 <mailto:[email-masked]> [email-masked]

Suur-Ameerika 1 / 10122 Tallinn /  <https://www.agri.ee/> www.agri.ee