Subject: SMIT tagasiside - Avaliku teabe seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus
From: "Taavi Tamm" <[email-masked]>
To: "SiM info" <[email-masked]>
Cc: "Margit Ratnik" <[email-masked]>
Date: Wed, 20 May 2026 19:44:19 +0300

Tere!

Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskusele on saadetud
arvamuse andmiseks eelnõu - „Avaliku teabe seaduse ja teiste seaduste
muutmise seadus“. Täname, et meid kaasasite.

Esitame järgmised kommentaarid:

EN § 1 p 1

*	31 lg-st 6 ei tulene selgelt kus 31 lg-s 6 viidatud
andmekirjeldused avaldatakse. SK järgi võib aimata, et mõeldud on
Teabeväravat, kuid see ei tulene selgelt eelnõust. AvTS § 29 lg 6 muudatus
küll viitab andmekirjelduse avaldamisele läbi Teabevärava, kuid sellest
jällegi ei nähtu viidet juurdepääsupiiranguga teabe kohta käivale
andmekirjeldusele. Seega ettepanek täpsustada 31 lg-t 6.
*	31 lg 6 kohaselt avaldatakse sama paragrahvi lg 5
(juurdepääsupiiranguga teave) kohta andmekirjeldused ja üldiseks
kasutamiseks antakse osas mis ei sisalda juurdepääsupiiranguga teavet (või
ei kaasne ohtu). Tekib ebaselgus kas avaldatakse rohkem kui kasutamiseks
antakse, kellele ja mis alusel?

EN § 1 p 2

*	Mõistete erinevus jääb ebaselgeks. Andmeelement oleks justkui
väikseim struktuuri ühik. Võib mõista, et andmekoosseisude puhul nt nimi,
isikukood, aadress jne. Mis andmekirjeldus veel lisaks on? Ka SK ei ava
seda kuidagi rohkem kui EN-s toodud. SK-s viidatakse küll statistikameti
juhisele kuid ka selle järgi ei saa selget vastust. Seadus peaks olema
lugejale selge ning see seondub ka AvTS 31 lg-ga 6, et mida on vaja
esitada, millises detailsuses? Ka SK viitab - andmekorralduse valdkond on
terminoloogiliselt ja tehniliselt keerukas ning selle puhul on ühtne
arusaam eelduseks selgele rakendamisele. Tänane sõnastus seda selgust ei
loo.

EN § 1 p 3

*	AvTS § 29 lg 6 on kirjas „…avaandmete ja kogu tema poolt
avalikeülesannete täitmiseks kasutatava avaliku teabe kohta käivate
andmekirjelduste…“. Ka avalike ülesannete täitmisel kasutatavad andmed on
samamoodi avalike ülesandeid täites saadud või loodud. Seega ei saa aru
mida on soovitud sõnastusega eristada.

EN § 1 p 11

*	AvTS § 4311 lg 2 sätestab kolmeaastase logidega tutvumise
võimaluse. Vastavalt rahvastikuregistri seaduse § 58 lg 2 tagatakse
logikirjetele juurdepääs esitamisele eelnenud kalendriaasta algusest
arvates. See toob kaas asjaolu, et kui andmejälgija päringut ei salvestata
vaid toimub igakordne päring siis ei ole RRi logikirjed kättesaadavad 3
aastat. Rahvastikuregistrist oleks logikirjed kättesaadavad maksimaalselt
2 aastat. Ja hetkel varasem SIM-i kui vastutava töötleja poolne sisend
üldsegi, et see on 6 kuud.

EN § 1 p 12

*	AvTS § 4311 lg 21 kohaselt on andmejälgijaga liidestumine
kohustuslik kõigi infosüsteemide andmevahetuskihiga liidestatud
andmekogude pidamisel v.a kolm erandit. Küsimus on tõusetunud seoses
DORIS-ga. DORISES toimub dokumentide vahetamine üle andmevahetuskihi ning
dokument võib sisaldada ükskõik mis andmeid. Kas on arvestatud/eeldatud,
et ka DORIS tuleb andmejälgijaga liidestada? Täna ei ole DORISe
arendamisel andmejälgijaga arvestatud.
*	AvTS § 4311 lg 21 p 3 osas viitab SK volitusnormile § 4311 lg 9.
Sellist sätet ei ole. Kas mõeldud on lõiget 4?
*	AvTS § 4311 lg 23 rahvastikuregistrile teeb päringuid ca 260
asutust ja ettevõtet. See tähendab, et kõik peaksid tegema endale
andmejälgija teenuse, mille eesti.ee kokku koondab. Lisaks ei ole
andmejälgija teenusel kui kokkulepitud struktuuriga teenusel ega ka
x-teenuse struktuuris üldiselt andmekogu mõõdet.
*	AvTS § 4311 lg 24 on ebaselge. Kuidas seotakse päringu tegija
andmekogu edastatud kirje väljastava andmekogu logikirjega.
*	AvTS § 4311 lg-s 25 jääb viide sama paragrahvi lõikele 5
ebaselgeks kuna sellist lõiget ei ole kõnealuses paragrahvis. Teiseks,
ebaselgeks jääb kas mõte on selles, et kui küsib riigiasutus siis logib
nende pool ja kui küsib erasektor siis logib väljastav asutus?

EN § 1 p 13

*	Kommentaar AvTS § 4312 lg 2 ja 3 + põhimääruse kohta. Jääb
ebaselgeks milline on andmekoosseis. EN viitab andmetele väga üldisel
tasemel ning lg 6, et täpsem andmekoosseis tuleb põhimäärusest. Samas on
ka põhimääruses toodud andmekoosseis väga üldine ja lühike. Kui postkast
sisaldab ka teavituse või dokumendi sisu, siis töödeldakse kõiki teadetes
ja dokumentides sisalduvaid andmeid, mis tuleks ka andmekoosseisuna
kajastada.

EN § 1 p 17

*	§ 466 lõiget 3 ei eksisteeri, tundub et mõeldud on § 436.

EN § 1 p 19

*	AvTS §-s 531 viidatakse § 436 lg-le 9. Sellist sätet ei ole. Selle
eksliku sätte valguses tuleks kõik eelnõu dokumendid üle vaadata, sest §
436 lg-le 9 sisaldub neis kõigis ja erinevates kohtades.

Seaduse muudatuste jõustumine (EN § 7)

*	Toome välja, et SMITi puhul ei ole eelnõust tulenevad rakendamise
tähtajad realistlikud. Muudatused on kohati ebaselged ning eeldavad
tarkvaraarendusi iga eelnõus kirjeldatud teema osas ja hõlmavad paljusid
erinevaid haldusala andmekogusid/infosüsteeme. Praegu teada olevate teiste
arendusprojektide ja nende tähtaegade valguses ei mahu sellise tähtajaga
töö 2026 ega 2027 I poolaasta tööplaanidesse.

Rakendusaktid

Rakendusakti dokumendis on mitmeid viite eksimusi

*	Andmejälgija kasutusele võtmise, kasutamise, haldamise ja
majandusliku põhjendatuse hindamise täpsemad tingimused ja kord
kehtestamise alus.
*	Riikliku postkasti põhimääruse kehtestamise alus
*	Riikliku postkasti põhimääruse § 6 viide
*	Dokumendihalduse riikliku infosüsteemi DORIS põhimääruse
kehtestamise alus

Kuigi viidatud loetelus on toodud näited rakendusaktidest, siis palume
kõigi eelnõu dokumentide kõik viited üle kontrollida, et need oleksid
korrektsed.

Andmejälgija kasutusele võtmise, kasutamise, haldamise ja majandusliku
põhjendatuse hindamise täpsemad tingimused ja kord

§ 3 lg 2:

*	Mis andmed päringu teostaja kohta?
*	Tänane ettekirjutatud andjälgija teenuse struktuur ei sisalda
andmekogu mõõdet, samuti ei sisalda andmekogu mõõdet x-tee üldine
struktuur. See tähendab arendusi.

§ 8 lg 1 ja 2

*	Vastutava töötleja määratlust on keeruline mõista ja see jääb
ebaselgeks. Sisu osas võiks mõista andmeid väljastava andmekogu vastutavat
töötlejat. Samas seaduse tasandil on andmejälgija "vastutav töötleja"
Justiits-ja Digiministeerium. § 9 viitab sisu järgi volitatud töötlejale
kui Riigi Infosüsteemide Ametile.

Riikliku postkasti põhimäärus

§ 2 lg 2 p 1

*	juriidilise isiku poolt füüsilisele isikule teadete saatmisele –
Mõeldud on ikkagi eraõiguslikku juriidilist isikut? Ettepanek täpsustada.

§ 10 lg 1

*	Kui volitatud töötleja on saatja, siis kas iga saatja tegeleb ise
riikliku postkasti haldamise, arendamise jms-ga? Kehtestab nõuded
liidestumisele ise ja tagab tehnilise toe asutuse liidestamise olukorras,
kus asutus on ise saatja. Volitatud töötleja määratlus lähtuvalt õigustest
ja kohustustest jääb ebaselgeks. § 3 lg 1 - Riiklik postkast on riiklik
infosüsteem, mis võimaldab saatjal adressaadile elektrooniliselt saata
teateid ja toimetada kätte dokumente. Ehk et kas lõikes 2 ja 3 (dokumendis
ekslikult topelt lg 2) toodu on „teadete saatja“ roll? Üldse jääb
ebaselgeks määratlus saatja ja andmeandja vahel.

§ 15 lg 2 p 1

*	Kuidas on arvestatud, et andmeandja tagab kättetoimetamise? Kes
siin kontekstis oleks üldse konkreetne andmeandja?

Dokumendihalduse riikliku infosüsteemi DORIS põhimäärus

§ 10 lg 1

*	Juurdepääs peaks olema hõlmatud asutuse enda kasutatava osaga
DORIS-st. St mitte laiemalt kõikidel kaasvastutavatel töötlejatel kõigele.

Lugupidamisega

Taavi Tamm

jurist

Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskus

 <https://www.smit.ee/>  <https://www.facebook.com/SMIT2.0/>
<https://www.instagram.com/smit.ee/>
<https://www.linkedin.com/company/smit-it-and-development-centre-estonia/m
ycompany/>