Kerli Hendrikson	Teie: 05.12.2025 	

 	Meie: 06.01.2026 nr 3-2/1214 - 8	

	

	
Harku järve idakalda ja lähiala detailplaneering		

Austatud Kerli Hendrikson	

Täname, et olete tutvunud 24.11. – 08.12.2025 avalikul väljapanekul olnud Harku järve idakalda ja lähiala detailplaneeringuga (edaspidi detailplaneering) ja esitanud omapoolsed ettepanekud ja vastuväited.
Märgite oma vastuväites, et olete nimetatud detailplaneeringu kehtestamise vastu, kuna kavandatud lahendus rikub nii planeerimismenetluse põhimõtteid, Haabersti linnaosa üldplaneeringu ehituspiirkondade juhtotstarvet, maksimaalseid tihedusnõudeid kui ka olemasolevate elanike õigustatud ootust mõistlikule ja kvaliteetsele elukeskkonnale. Kavandatav hoonestus toob kaasa elukeskkonna kvaliteedi drastilise halvenemise, sh päevavalguse, privaatsuse, ohutuse ja vara väärtuse olulise languse naaberkinnistu elanike jaoks. Samuti annate teada, et Teid ei ole piisavalt kaasatud ja Te ei ole saanud selgitusi.
Tallinna Linnaplaneerimise Ametis (edaspidi amet) on menetlemisel Tallinna Linnavalitsuse 19.10.2022 korraldusega nr 943 algatatud Harku järve idakalda ja lähiala detailplaneering (materjalidega on võimalik tutvuda Tallinna planeeringute registris: https://tpr.tallinn.ee/DetailPlanning/Details/DP045710). Detailplaneering võeti vastu Tallinna Linnavalitsuse 14.10.2025 korraldusega nr 966 ja suunati avalikustamisele. Vastavalt planeerimisseaduse § 135 sätestatule, on igal isikul võimalik avalikustamise ajal tutvuda planeeringu materjalidega ja esitada omapoolseid ettepanekuid ja vastuväiteid detailplaneeringu lahenduse osas. Detailplaneering on vastuvõetud ja avalikustatud, kuid ei ole veel kehtestatud. Avalikustamine ongi see planeerimisprotsessi osa, kus igaühel on võimalik esitada omapoolsed ettepanekud ja vastuväited. Amet on Teid kaasanud õigeaegselt menetlusprotsessi.
Detailplaneeringust huvitatud isik (arendaja) viis veel enne detailplaneeringu algatamist koostöös ametiga läbi arhitektuurivõistluse, mille võidutöö „Õhtupäike“ alusel on koostatud käesolev planeeringulahendus. Detailplaneeringu algatamisest teavitati Paldiski mnt 120 kinnistu tolleaegset omanikku. Bonava Eesti OÜ esitas 19.12.2022 seisukoha, et koostatavas detailplaneeringus tuleb arvestada Paldiski mnt 120 kinnistu ja lähiala detailplaneeringus (kehtestatud Tallinna Linnavalitsuse 02.12.2020 korraldusega nr 1304) kavandatud hoonestusega. Amet edastas seisukoha käesoleva detailplaneeringu koostjale detailplaneeringu lahenduse väljatöötamisel arvestamiseks.
1.	Insolatsiooni analüüs.
Käesoleva detailplaneeringu materjalide juures on insolatsiooni analüüs (koostaja: LOOVMAASTIK OÜ, töö nr 251IA23, Tartu 2023). Nimetatud analüüsi kohaselt on Pikaliiva tn 11 hoone korterites tagatud piisav päiksevalguse kestus. Samuti on detailplaneeringu seletuskirjas p 4 Ehitusprojekti koostamise ja ehitamise nõuded, alapunktis 4.1 nõue, et  hoonete ehitusprojekti koostamisel tuleb läbi viia täiendav insolatsiooni analüüs, st hoonete ehitusprojektis tuleb täiendavalt hinnata insolatsiooni kestust juba olemasolevate hoonete osas, sh Pikaliiva tn 11 korterelamus. 
Teie poolt viidatud eksimus on planeeringus korrigeeritud ja krundil pos 16 keskmise hoone korruselisust on korrigeeritud selliselt, et osa hoonest on 2korruseline, mis tagab Pikaliiva tn 11 elamus nõuetekohase insolatsiooni kestuse.
Planeeringu koostaja on andnud selgituse, et koostatud insolatsiooni analüüsi aluseks on juhend „Ruumi otsese päikesevalguse (insolatsiooni) kestuse arvutamise juhend“ (koostatud: 02.2020; edaspidi insolatsiooni juhend), mitte EVS-EN 17037:2019+A1:2021. Standardi alusel tuleb arvutust teistmoodi teha ja standard ei ole koostatud analüüsi aluseks. Insolatsiooni juhendi alusel on insolatsiooni kestus arvutatud ajavahemiku kohta  22. aprill kuni 22. august, mis tähendab, et 22. aprill ja 22. august on tagatud vähemalt see insolatsiooni kestus, mis antud analüüsis kajastub, siis näiteks 24. juunil on insolatsiooni kestus palju pikem, kui uuringus näidatud. 
Insolatsiooni juhendis on öeldud järgmist: " Insolatsiooni kestuse hindamisel on vaatluspunkt seina välispinnal akna keskel 90 cm kõrgusel ruumi põrandast". Juhendis ei ole öeldud, et vaatluspunkt on seina sisemise külje välispinnal. Kuna uuritud kortermajas on kahe poolega aknad ehk akna ava (avatäite) keskkohas on aknaraami liist, on õige valida klaaspinna keskkoht. Juhendi kohaselt insolatsiooni kestus eluruumides on piisav, kui 2,5- tunnine katkematu insolatsioon või 3- tunnine katkestustega insolatsioon on tagatud kuni 3- toaliste korterite puhul vähemalt ühes toas, nelja või enama tubade arvuga korterite puhul vähemalt kahes toas. Tubadeks loetakse ka kööktoad ja kööginurgaga toad. Eeltoodust tulenevalt on analüüsis hinnatud tubade arv vastavalt sellele, mitme toaline korter on.
Detailplaneeringu mahus koostatud insolatsiooni analüüs annab suunised, kuid lõplik ja täpne insolatsiooniarvutus on võimalik teha alles ehitusprojekti staadiumis. Alles siis, kui täpsed hoone mahud on välja projekteeritud ja on otsustatud, kas uus insolatsiooni analüüs tehakse standardi või juhendi alusel. Hoonete asukoht ja orientatsioon valitakse selliselt, et oleks tagatud piisav insolatsioon. Planeerimisel ja projekteerimisel tuleb olemasolevates, insolatsiooni kestuse rakendusalas olevates ruumides tagada piisava insolatsiooni säilimine. Insolatsiooni kestuse vähenemine ei tohi ületada 50% esialgsest kogukestusest vaadeldavas ruumis.  
Insolatsiooni analüüsi on koostanud vastavat pädevust omav isik ja ametil puudub alus seada kahtluse alla analüüsi õigsus.
2.	Detailplaneeringu vastavus Haabersti linnaosa üldplaneeringule.
Viitate, et koostatud lahendus on vastuolus Haabersti linnaosa üldplaneeringuga määratud  juhtotstarvetega ja hoonestustihedusega. Olete seisukohal, et üldplaneeringu kohaseid hoonestustiheduse põhimõtet on kasutatud ebamõistlikult. 
Selgitame, et Haabersti linnaosa üldplaneeringu (kehtestatud Tallinna Linnavolikogu 20.04.2017 otsusega nr 40; edaspidi üldplaneering) on kogu planeeritava ala jaganud hoonestustiheduse ja korruselisuse määramisel neljaks alaks. Üldplaneeringu seletuskirjas on sätestatud, et hoonestustiheduse arvestamisel võetakse aluseks algsed kinnistute suurused, sellest tulenevalt võib tihedused planeeritava ala sees ümber jaotuda. See tähendab, et planeeritava ala mõnel krundil võib olla üldplaneeringus etteantust suurem hoonestustihedus, kuid kogu planeeritava ala hoonestustihedus ei tohi ületada üldplaneeringus etteantut. Hoonestustiheduse ümberjaotamist saab rakendada suuremate alade planeerimisel.
Üldplaneeringu kohaselt on alal, kus paikneb planeeritud korterelamumaa krunt pos 16, määranud ala juhtotstarbeks segahoonestusala, kus võivad paikneda elamud, kaubandus- ja teenindusasutused, äri- ja büroohooned, keskkonda mittehäiriv väiketootmine, kultuuri- ja spordiasutused jm hooned, millel on linnalikku elukeskkonda teenindav funktsioon. Käesoleva detailplaneeringuga on krundile pos 16 kavandatud äripindadega korterelamud, mis on kooskõlas üldplaneeringu eesmärgiga. Äripinnad on kavandatud hoone esimesele korrusele ja avanevad Harku järve poole. 
Üldplaneeringu kohaselt on planeeritaval alal veel ka pereelamute ala, kus võivad paikneda ühe või kahe korteriga elamud ning väikesed lähipiirkonda teenindavad kaubanduse, teeninduse, lastehoiu ja vabaaja harrastusega seonduvad ettevõtted ja asutused. 
Üldplaneeringu kohane roheala nr 5 Harku järve kallas ja supelrannaala,  on kavandatud Harku järve kalda äärsel alal ja kavandatavate korterelamute vahelisel alal, krundid pos 1, pos 4 ja pos 7. Rohealad on määratud detailplaneeringus avaliku kasutusega ja antakse üle Tallinna linnale. Täna on need alad eraomanduses ja seal liikumiseks tuleks küsida maaomanike luba.
Antud juhul ongi tegemist olukorraga, kus planeeritav ala hõlmab mitut ehituspiirkonda ja mitut üldplaneeringu kohase juhtotstarbega ala. Olete asunud ekslikule seisukohale, et üldplaneeringus sätestatud olukord tiheduse ümberjaotamisel, ei käsitle uute kruntide moodustamist. Üldplaneeringu mõtte kohaselt suuremate alade terviklikul planeerimisel, st ka uute kruntide moodustamist olemasolevatest kinnistutest nende jagamise ja liitmise teel, võib kogu planeeritaval alal hoonestustihedus olla ümberjaotatud, sealjuures kogu planeeritava ala hoonestustihedus ei või ületada üldplaneeringuga lubatut. Kogu planeeritava ala keskmine hoonestustihedus üldplaneeringu kohaselt on 0,5. 
Käesoleva planeeringu lahenduse aluseks on arhitektuurivõistluse võidutöö „Õhtupäike“. Läbiviidud arhitektuurivõistluse üheks tingimuseks oli, et Harku järve ehituskeeluvööndist (50 m) välja jääva ala hoonestuse kavandamisel võib suurim lubatud hoonete maapealne suletud brutopind olla kuni 37400 m2. Käesolevas detailplaneeringus on kavandatud kuni 37013 m2 suletud brutopinda, sh 60 m2 tootmismaa sihtotstarvet reoveepumla rajamiseks. Käesolevas planeeringulahenduses on kogu ala hoonestustiheduseks 0,5.
Kogu ala hoonestustihedus on kooskõlas üldplaneeringu põhimõttega.
3.	Tuleohutus.
Detailplaneeringuga kavandatavate hoonete hoonestusala krundil pos 16 on olemasolevatest elamutest (Pikaliiva tn 11) vähemalt 8,8 m kaugusel, mis on piisav vähemaa operatiivsõidukitele juurdepääsu tagamiseks. Detailplaneering on saanud kooskõlastuse nii Päästeametilt, kui ka Terviseametilt. Selgitame, et täpsed hoonete asukohad määratakse hoonestusalade piires ehitusprojektis. 
Detailplaneeringu materjalide juurde on lisatud 3D visioonid, mis aitavad paremini aru saada kavandatavast hoonestuse mahust. Siinjuures on oluline täpsustada, et tegemist ei ole juba ehitusprojektiga vaid illustratiivse materjaliga, mis võib muutuda ehitusprojekti koostamisel. 
Loodame, et oleme Teie vastuväidetele piisavalt selgitusi andnud ja planeeringulahendust põhjendanud. Amet on seisukohal, et täna eraomanduses olev ala kujundatakse hea linnaruumiga alaks, kus on kõigile tagatud juurdepääs Harku järve äärsele puhke- ja rohealale. 
Vastavalt PlanS § 136 lg 3 anname teada, et detailplaneeringu avaliku väljapaneku tulemuste avalik arutelu toimub 19 jaanuaril kell 17.00 Haabersti Linnaosa Valitsuse saalis aadressil Ehitajate tee 109a/1, ruum 211.
Vastavalt planeerimisseaduse § 136 lõikele 5 võib avaliku väljapaneku käigus kirjalikult arvamust esitanud isik loobuda oma arvamusest, teatades sellest detailplaneeringu koostamise korraldajale kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis.

	
Lugupidamisega	

	
	
(allkirjastatud digitaalselt)	
Kristi Grišakov	
teenistuse juht

	

Koopia:	Haabersti Linnaosa Valitsus
RUUM JA MAASTIK OÜ maarja@ruumjamaastik.ee
Arcojärve OÜ info@arcovara.com 	

Marica Sepp
6404380 marica.sepp@tallinnlv.ee