Subject: Fwd: [EPS juhatus] VTK Iseteenindusapteegid
From: Argo Lätt <[email-masked]>
To: "Info - SOM" <[email-masked]>
Cc: "[email-masked]" <[email-masked]>
Date: Fri, 12 Dec 2025 07:49:59 +0200

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere,

Küsitakse arvamust VTK iseteenidusapteekidele perearstide seisukohast. 
Konkreetsed küsimused, millele oodatakse Eesti perearstidelt tagasisidet:

1.Mis 
võiks Eesti apteegituru kontekstis olla iseteenindusapteegi lisandväärtus?

2.Kas 
ja kuidas oleks vajalik reguleerida iseteenindusapteekide geograafilist 
paiknemist?

3.Milliseid 
olemuslikke riske näete iseteenindusapteekide töös: nii automaadi enda, 
selle töö kui ka iseteenindusmüügi protsessis? Millised on võimalikud 
lahendused nende maandamiseks?

4.Millised 
ligipääsetavuse aspektid vajavad iseteenindusapteekide puhul spetsiifilist 
tähelepanu?

5.Kas 
iseteenindusapteegid peaksid olema reguleeritud ühe konkreetse üldapteegi 
struktuuriüksustena? Kui jah, siis kuidas oleks optimaalne korraldada 
apteekrite ööpäevaringne valmisolek?

6.Milline 
võiks olla iseteenindusapteekide kaubavalik? Kas sellel peaks olema 
mingisuguseid piiranguid või erisusi sõltuvalt iseteenindusapteegi 
asukohast?

7.Kas 
on muid olulisi küsimusi, mida tuleks teie hinnangul regulatsiooni muutes 
silmas pidada?

8.Milline 
on arvamus ekstemporaalsete ravimite valmistamise kohustusest loobumise 
osas? Millised peaks olema rakendatavad meetmed, mis tagaksid patsientidele 
siiski neile vajaliku ravimi operatiivse kättesaadavuse?

Iseteenidusapteekide VTK, perearstide seisukoht 11.12.2025

Kindlasti see seaduse muudatus ei lahenda esmatasandi probleeme, aga nagu 
oleme aru saanud on siin küsimus Eesti “NOKIA” otsimises ja innovatsiooni 
turustamises mujal maailmas. Juba täna on väikestes piirkondades perearstil 
olemas ravimite varu. Näiteks Vormsil, Tõstamaal on see tavapraktika.

Teatud juhtudel hajaasustuses perearst võiks anda ravimid ja pärast patsient 
toob need tagasi. Austrias ääremaadel perearstidel võimalus kaubelda 
ravimitega. Miks ei võiks olla selline tegevus olla lubatud Eestis?

EPS toetab tugevalt seda, et Eestis oleks võimalik teatud käsimüügiravimeid 
müüa suuremates toidupoodides, mis meie hinnangul parandaks oluliselt 
ravimite kättesaadavust patsientidele ning vähendaks kiirabi ja EMO-de 
visiite.

1. Mis võiks Eesti apteegituru kontekstis olla iseteenindusapteegi 
lisandväärtus? Iseteenindusapteekide lisandväärtus Eesti apteegiturul 
seisneb eelkõige ravimite geograafilise ja ajalise kättesaadavuse 
parandamiseks, eriti hajaasustusega piirkondades ja väljaspool tavapäraseid 
tööaegu. Iseteenindusapteegid võimaldaksid ravimite müüki asulates, kus 
traditsiooniline apteek ei tasu ära, ning tagaksid ööpäevaringse teenuse, 
mida praegu pakuvad vaid üksikud valveapteegid Tallinnas ja Tartus. Eestis 
antud teenus - iseteendinusapteegid tuleks kõne alla linnades, kus ei ole 
statsionaarseid valveapteeke - Pärnu, Haapsalu, Narva, Rakvere, Viljandi, 
Võru, Põlva, Valga, Kuressaare ja Kärdla (suvel) ja nad võiksid asuda keti 
põhiapteegi juures.

Perearstide vaates aitab see vähendada patsientide teekonda ravimite järele, 
eriti kui apteek paikneb perearsti praksise lähedal (praegu puudub apteek 58 
perearsti asukohas). Lisaks optimeerib see apteekrite ressurssi, võimaldades 
ühel apteekril nõustada patsiente mitmes kohas kaugnõustamise teel, mis on 
oluline apteekrite vananemise ja puuduse kontekstis (52,7% proviisoritest 
üle 50-aastased). Veel võimaldab seaduse muudatus vähendada survet 
apteekrite puudusele, kuna üks apteeker saab nõustada mitme asukoha kliente 
videokonsultatsiooni teel ja võimalust suunata patsiente sobivamate 
ravikanalite juurde, kui need ei vaja kiiret arstlikku sekkumist, vähendades 
koormust erakorralisele meditsiiniteenustele (EMOd, kiirabi).

2. Kas ja kuidas oleks vajalik reguleerida iseteenindusapteekide 
geograafilist paiknemist? Geograafilist paiknemist tuleks reguleerida, et 
vältida apteekide koondumist juba hästi teenindatud piirkondadesse ja 
soodustada katvust hajaasustuses. Soovitame prioriteetset asukohtade valikut 
perearstiabiasutuste läheduses või asulates, kus apteek puudub. Regulatsioon 
võiks hõlmata minimaalseid vahemaid olemasolevate apteekidega (nt 30-50 km 
maapiirkondades) ja kohustuslikku vajaduspõhist hindamist Ravimiameti poolt, 
arvestades elanike arvu ja transporti. See tagab, et iseteenindusapteegid 
täiendavad, mitte ei konkureeri traditsiooniliste apteekidega. Ei tohi 
unistada ka konkurentsiohtu, et vältida väikeapteekide sulgemist 
iseteenindusapteekide tõttu.

3. Milliseid olemuslikke riske näete iseteenindusapteekide töös: nii 
automaadi enda, selle töö kui ka iseteenindusmüügi protsessis? Millised on 
võimalikud lahendused nende maandamiseks? Peamised riskid hõlmavad:

a) automaadi tehnilisi tõrkeid (nt ravimite vale väljastamine või seadme 
rike),

b) kaugnõustamise kvaliteeti (nt kehv videokvaliteet või apteekri 
ülekoormus, mis võib viia ebapiisava nõustamiseni),

c) patsientide turvalisust (nt retseptide väärkasutus, laste või eakate 
juurdepääs ohtlikele ravimitele),

d) andmekaitset (nt autentimise turvalisus ID-kaardiga).

Lahendustena soovitame: kohustuslikku automaadi regulaarset kontrolli ja 
varusüsteeme (nt automaatne lukustus rikke korral), apteekrite koolitust 
kaugnõustamiseks, vanusepiiranguid ning GDPR-ühilduvaid andmekaitsenõudeid. 
Dokument rõhutab apteekri kontrolli ostukorvi üle, mida tuleks tugevdada 
automaatsete hoiatustega koostoimete kohta.

4. Millised ligipääsetavuse aspektid vajavad iseteenindusapteekide puhul 
spetsiifilist tähelepanu? Ligipääsetavuse aspektid peaksid arvestama 
erivajadustega patsiente: nägemis- või kuulmispuudega inimesi (nt suuremad 
ekraanid, kõnetuvastus või helitugevus), liikumispuudega (madal automaadi 
kõrgus, ratastooliga ligipääs), eakaid või digioskusteta patsiente (lihtne 
liides, eestikeelne tugi) ning keelelisi vähemusi (mitmekeelsus- Vene-, 
Inglise keel). Asukohad peaksid olema avalikes, valgustatud kohtades hea 
transpordiühendusega. Soovitame kohustuslikku universaalse disaini 
standardit (nt ELi direktiivide alusel) ja pilootprojekte ligipääsetavuse 
testimiseks, kuigi 2 kohas on seda testitud, aga meie arvates ebapiisavalt.

5. Kas iseteenindusapteegid peaksid olema reguleeritud ühe konkreetse 
üldapteegi struktuuriüksustena? Kui jah, siis kuidas oleks optimaalne 
korraldada apteekrite ööpäevaringne valmisolek? Jah, iseteenindusapteegid 
peaksid olema reguleeritud ühe konkreetse üldapteegi struktuuriüksustena, et 
tagada vastutus ja kvaliteedikontroll (nt ravimite ladustamine ja apteekri 
järelevalve). Ööpäevaringne valmisolek korraldatakse tsentraliseeritud 
valveringiga, kus apteekrid roteeruvad (nt 8-tunnised vahetused), kasutades 
digitaalseid platvorme videokõnedeks. Optimaalne oleks riiklik või liidu 
toetatud süsteem, mis jaotab koormust mitme apteegi vahel, ning 
koolitusprogrammid öise nõustamise jaoks. Vajadusel võib luua regionaalseid 
nõustamiskeskusi, kus apteekrid teenindavad mitut iseteenindusapteeki. See 
vähendab individuaalsete apteekide kulusid ja tagab ühtlase 
teenusekvaliteedi. Tagatud peaks olema sideteenuste toimimine ja IT-tugi öö- 
ja nädalavahetustel.

6. Milline võiks olla iseteenindusapteekide kaubavalik? Kas sellel peaks 
olema mingisuguseid piiranguid või erisusi sõltuvalt iseteenindusapteegi 
asukohast?

Kaubavalik peaks piirduma retseptiravimite, käsimüügiravimite, kuid 
piirangutega: välistada narkootilised või psühhotroopsed ravimid, mis 
vajavad füüsilist kontrolli. Asukohast sõltuvalt (nt linn vs maapiirkond) 
võiks valik olla kohandatud – maapiirkondades rohkem igapäevaseid ravimeid 
(nt valuvaigistid, allergiaravimid), linnades laiem sortiment. Kohustuslikud 
piirangud: vanusepiirangud (nt alla 18-aastastele teatud tooted keelatud, 
kuna viimasel ajal on Eestis palju ravimite üledoosist tingitud 
mürgitusjuhte, mis on lõppenud letaalselt) ja automaatne piirang 
üledoosimise vältimiseks. Dokument kirjeldab eelvalikut automaadis, mida 
tuleks reguleerida Ravimiameti heakskiiduga.

7. Kas on muid olulisi küsimusi, mida tuleks teie hinnangul regulatsiooni 
muutes silmas pidada?

Olulised küsimused hõlmavad:

a) integratsiooni Retseptikeskusega sujuvaks andmevahetuseks,

b) vastutuse jaotust (nt kes vastutab rikke korral – apteek või automaadi 
tarnija),

c) Koolituste korraldamine nii apteekritele kui patsientidele ja teavitust 
uue süsteemi kohta,

d) mõju ravimite hinnale (vältida hinnatõusu maapiirkondades),

e) pilootperioodi (nt 1-2 aastat) efektiivsuse hindamiseks. Samuti tuleks 
silmas pidada apteekrite töökoormust ja vaimset tervist kaugnõustamisel. 
Senine piloteerimine on olnud mitmetel põhjustel tagasihoidlik ja ebapiisav.

8. Milline on arvamus ekstemporaalsete ravimite valmistamise kohustusest 
loobumise osas? Millised peaks olema rakendatavad meetmed, mis tagaksid 
patsientidele siiski neile vajaliku ravimi operatiivse kättesaadavuse?

Toetame ekstemporaalsete ravimite valmistamise kohustustest loobumist, kuna 
see moodustab vaid 0,22% retseptidest ja on koondunud 11 apteeki (70% 
apteekidest ei valmista neid üldse). Positiivne on see, et koondamine 
väiksemasse hulka spetsialiseeritud apteekidesse parandab tõenäoliselt 
ravimite kvaliteeti ja vähendab koormust apteekidele, kus neid praktiliselt 
ei valmistata. See vähendab ebamõistlikke kulusid (nt ruumid, seadmed) ja 
võimaldab ressurssi suunata patsientide nõustamisse. Patsientide 
kättesaadavuse tagamiseks:

a) kohustus tellida ravim teisest valmistavast apteegist (nt 24-48 tunni 
jooksul),

b) tsentraliseeritud võrgustik valmistavate apteekide vahel koostööks,

c) digitaalne jälgimissüsteem tellimustele Retseptikeskuse kaudu,

d) toetused spetsialiseerunud apteekidele. See säilitab juurdepääsu ilma 
üldist kohustust peale surumata.

Parimate soovidega,

EPS juhatuse nimel

dr. Argo Lätt

5036625

---------- Forwarded Message ----------
From: [email-masked]
Date: Thursday, 20. November 2025 at 10:58
Subject: VTK Iseteenindusapteegid
To: Eesti Apteekide Ühendus <[email-masked]>, Eesti Apteekrite Liit 
<[email-masked]>, Eesti Proviisorite Koda <[email-masked]>, 
Eesti Ravimihulgimüüjate Liit <[email-masked]>, Eesti Perearstide Selts 
<[email-masked]>, Ravimitootjate Liit <[email-masked]>, Eesti 
Proviisorapteekide Liit <[email-masked]>

Tere!

Teile on saadetud Sotsiaalministeeriumi dokumendihaldussüsteemi Delta kaudu 
arvamuse avaldamiseks väljatöötamiskavatsus.

EIS-is: 
https://eelnoud.valitsus.ee/main/mount/docList/ea67adf6-fbab-4c64-a423-06d9eac2c973

Teie arvamusi eelnõu kohta ootame hiljemalt 11.12.2025 e-posti aadressile 
[email-masked] või DVK kaudu.

Pealkiri: Iseteenindusapteekide regulatsiooni loomise ja apteegis 
valmistatavate ravimite regulatsiooni muutmise väljatöötamiskavatsus

Registreerimise kuupäev: 20.11.2025

Registreerimise number: 1.2-1/2922-1

Lugupidamisega

Sotsiaalministeerium

Suur-Ameerika 1, 10122 Tallinn
Tel. (372) 626 9301, faks (372) 626 9209
e-post: [email-masked]
 <http://www.sm.ee/> www.sm.ee

_________________________
Selles e-kirjas sisalduv teave (kaasa arvatud manused) on mõeldud Eesti 
Perearstide Seltsi juhatusele kasutamiseks ning seda võivad kasutada vaid 
e-kirja adressaadid. E-kirjas sisalduvat teavet ei tohi ilma saatja selgelt 
väljendatud loata edasi saata ega mistahes viisil kõrvalistele isikutele 
avaldada.