Subject: Loomeliitude avalik pöördumine Eesti Vabariigi 108. aastapäeva eel
From: Eesti Näitlejate Liit <[email-masked]>
To: "min - KUM" <[email-masked]>, <[email-masked]>, <[email-masked]>, "Helena Pihlakas" <[email-masked]>, "Merje Noorlind" <[email-masked]>, <[email-masked]>, <[email-masked]>, <[email-masked]>, <[email-masked]>, <[email-masked]>, "Info - SOM" <[email-masked]>
Date: Fri, 20 Feb 2026 13:33:37 +0200

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Eesti riigile ja kultuurile õitsemist!

Eesti Vabariigi 108. aastapäeva ning Riigikogu valimisteks valmistumise eel 
mõtisklevad loomeliidud ja valdkonna esindusorganisatsioonid, millised 
teemad ei tohiks kultuuripoliitika laualt kindlasti maha kukkuda, et meie 
olemise kese, meie identiteet oleks tugev ja ühtne.

Vabakutseliste loovisikute töötingimuste parandamine

Murekoht, mida jagavad kõik loomeliidud, on vabakutseliste toimetulek – 
teema, mis langes sügisel riigieelarvestrateegiaga seotud aruteludest hoopis 
välja. Näeme tõsise ohuna kultuuri poolprofessionaliseerumist – andekas 
inimene, kes on otsustanud tõsiselt loomingule pühenduda, avastab sageli, 
et erialaga jõuab ta vaevu tegeleda: rööprähklemine erinevate tööotste vahel 
neelab kogu aja. Õpitud erialalt lahkumist suurendavad sotsiaalsete 
garantiide puudumine ning palga- ja pensionivaesus.

Kiiremate ja kergemalt teostatavate sammudena aitaks vabakutselisi rulluva 
sotsiaalmaksu kehtestamine, vabatahtliku ravikindlustuse kuutasu arvutamine 
alampalga järgi (hetkel arvestatakse keskmise palga järgi ning lävi on seega 
paljude jaoks liiga kõrge) ning loovisiku töö seadusandliku raamistiku 
lisamine, mis annaks töölepingulised garantiid.

Kultuur ei tohi olla vaid rikaste privileeg

Eesti kultuur on see, mis loob ühiskonnas sidusust, kuid praegused 
ürituste- jms hinnad soodustavad kihistumist: kultuur on ligipääsetav ainult 
suurema sissetulekuga inimestele ning eelkõige tõmbekeskustes.

Nii et tõstatame siit kultuuri käibemaksu teema! Teatri- ja 
kontserdipiletite ning raamatute käibemaks on Eestis kõrgem kui suuremas 
osas Euroopa riikides (näiteks kehtib 0% käibemaks raamatutele Norras, 
Tšehhis, Ühendkuningriigis ja Iirimaal; teatri- ja kontserdipiletid on 
maksustatud Prantsusmaal 5,5% Saksamaal 7%, Itaalias ja Hispaanias 10% 
maksumääraga – meil aga maksimummääraga). Lisaks võiksid kultuuriürituste 
piletihinnad arvestada regionaalset maksevõimekust, piirkondlikele 
üritustele tuleks rakendada mõjuvaid soodustusi ja toetusi. Ettevõtetele 
võiks aga luua “kultuuri-Stebby” ehk tervise- ja spordikulude tulumaksuvaba 
hüvitamise analoogil toimiva maksusoodustuse töötajate kultuuri 
laialdasemaks tarbimiseks. Leiame, et HTM keeld korraldada lastevanemate 
toel teatrite, muuseumite, kontserdite, sh nende pakutavate haridustundide 
külastamist on andnud kultuuriasutustele tuntava tagasilöögi ning et süteem 
tuleks kriitiliselt üle vaadata, et tagada kultuuriasutuste külastamine kui 
hädavajalik osa õppeprotsessist ka vähempriviligeeritud õppuritele.

Rahastus peab toetama kultuuri jätkusuutlikkust

Oleme kõigis valdkondades murega jälginud kasvavat survet kultuurkapitali 
vahenditele – kultuuriministeeriumi strateegia suunata suurüritusi ning 
taotlusvoorusid üha enam kultuurkapitali alla viib selleni, et käärid 
loovisikute potentsiaali ja kultuurkapitali võimaluste vahel on järjest 
suuremad, isegi olukorras, kus kultuurkapitalile on vahendeid juurde tulnud. 
Leiame, et suurte asutuste ning juba endale  nime teinud festivalide 
tegevustoetus peaks tulema ministeeriumi eelarvest – kultuurkapitali eesmärk 
on ennekõike loovisikute, kultuuri mitmekesisuse ja väikeste algatuste 
toetamine. Kultuuriministeeriumilt soovime valdkondadega täpsemalt läbi 
arutatud strateegilisi eesmärke ja selgeid perspektiive ning vähem 
reaktiivset käitumist. Tervitame ka poliitikute valdkonda lisaraha toomise 
otsinguid, aga nii kultuuriloojate kui kodanikena tahame näha, et olulised 
sõnad ja sõnumid seadusloomes kiirustamisega sassi või hoopis kaduma ei 
läheks.

(Oma)tulu teenimise surve ei tohi lükata pildilt välja eksperimentaalsust

Eesti kultuurile on kriitiliselt tähtis, et ei eelistataks pelgalt 
“majanduse elavdamist” lubavaid spordi- ja kultuuriüritusi, vaid 
rahastataks tõhusalt ka kontserte, etendusi ja kunsti- ning 
kirjandusteoseid, mis eeldavad auditooriumilt kõrget erialast 
asjatundlikkust. Vähene rahastamine ohustab otseselt loomingu sisulist 
poolt – loojal kaob võimalus riskida ja sealjuures ka eksida. 
Kontseptuaalselt keeruka, ressursinõudliku kultuuri elushoidmine on Eesti 
riigile hädavajalik. Kõrge professionaalse taseme saavutanud, terasemad, 
eksperimendialtimad ja laiema silmaringiga inimesed peavad saama oma 
ambitsioone teostada ka siin – talentide väljavoolule pidurid peale!

2027. aasta Riigikogu valimistel ei tohiks olla kultuur teema, mis lohiseb 
nii valimisprogrammides, debattides kui ka koalitsioonikõnelustel teiste 
sabas. Kultuur loob ühiskonnas sidusust – ilma kultuurita ei ole 
kaitsetahet, sest kultuur loob meie ühist identiteeti. Eesti kultuur on 
Eesti riigi olemuslik kese, mida kaitseb ka põhiseadus. Loomeliidud ja 
valdkondlikud esindusorganisatsioonid on valmis olema poliitikakujundamises 
konstruktiivseteks partneriteks, et Eesti kultuur õitseks ka pikemas 
perspektiivis.

Aet Ader, Eesti Arhitektide Liit

Liisi Aibel, Eesti Teatri Agentuur

Urmas Ambur, Eesti Esitajate Liit

Siret Campbell, Eesti Lavastajate ja Dramaturgide Liit

Maarin Ektermann, Eesti Kunstnike Liit

Maarja Gustavson, Eesti Maastikuarhitektide Liit

Maarja Kangro, Eesti Kirjanike Liit

Anne Tamm-Kivimets, Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liit

Merike Kurisoo, Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühing

Märt-Matis Lill, Eesti Heliloojate Liit

Tarmo Piirmets, Eesti Sisearhitektide Liit

Gert Raudsep, Eesti Teatriliit

Reimo Sagor, Eesti Näitlejate Liit

Sulev Keedus, Eesti Kinoliit

Helle Tiikmaa, Eesti Ajakirjanike Liit

Triinu Upkin, Eesti Balletiliit

Henry-David Varema, Eesti Interpreetide Liit

Kadi-Ell Tähiste, Kunstiasutuste Liit

Ilona Gurjanova, Eesti Disainerite Liit