Subject: [DKIM katki]Vastus Teie 30.01.2026 kirjale nr 1.2-1/289-1
From: Keiu Käära <[email-masked]>
To: Ülle Harak - SOM <[email-masked]>, "Info - SOM" <[email-masked]>
Cc: <[email-masked]>, <[email-masked]>, "Natalia Pervjakova" <[email-masked]>, "Katrina Laks" <[email-masked]>
Date: Wed, 25 Feb 2026 20:25:19 +0200

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

HOIATUS! See e-kiri võib olla liba-, õngitsus- või pahaloomuline, kuna on 
saadetud asutusest, kus meiliserver on vigaselt seadistatud.
Rohkem infot: KKK | teenusveeb <https://teenused.rit.ee/et/kkk>  -> E-post 
ja kalender.

Tere!
Vastuseks Teie 30.01.2026 kirjale nr 1.2-1/289-1 tervishoiuteenuse 
osutamisel tekkivate dokumentide ja andmete säilitustähtaegade kohta oleme 
kogunud tagasiside järgmistelt asutustelt: Dermtest OÜ, Tartu Ülikool 
(terviseinformaatika uurimisrühm), Tartu Teaduspark ning Tartu Ülikooli 
Kliinikumi Teadus- ja Arenduskeskus. Detailne tagasiside asutuste lõikes on 
esitatud ​siin 
<https://healthfounders-my.sharepoint.com/:x:/g/personal/keiu_kaara_healthfounders_ee/IQDvMQte1A3STY39KAYaE7kdAdeZaSeEiJsRHbbv7Rjt7EA?e=GdroJE> 
failis​. Siinkohal toome välja olulisima.
Läbiv sõnum on, et säilitustähtaegade määramisel tuleb leida tasakaal 
kliinilise vajaduse, andmete kvaliteedi, õigusliku ja raamatupidamisliku 
vajaduse ning ressursikulu vahel. Ühte universaalset aastanumbrit on väga 
raske määrata ning andmete permanentne kustutamine on valdava enamuse 
hinnangul karuteene. Selle asemel tuleks andmed aktiivsüsteemist 
arhiveerida, mitte hävitada.
Priit Kruus (Dermtest OÜ) toob välja, et 30 aasta tagune foto võib olla 
kriitilise tähtsusega ühe patsiendi raviplaani koostamisel, samas kui paari 
kuu vanune foto võib olla juba ebavajalik. Iga juhtumi puhul tuleb kaaluda 
vajadust, kvaliteeti ja ressursikulu ning analüüsida haigusrühmade kaupa 
eraldi. Sarnane keerukus ühe aastanumbri leidmisel on ilmselt paljudel.
Jaak Vilo (Tartu Ülikool, terviseinformaatika uurimisrühm) rõhutab 
teaduslikust ja süsteemiparendamise perspektiivist, et kõik andmete 
kustutamised võivad pikas perspektiivis kaasa tuua olulisi tagasilööke. 
Praegu on näiteks digiretsepti säilitustähtaeg liiga lühike ning 
Geenivaramul on tekkinud raskusi andmete kättesaamisega. Tervise mõjurid 
ulatuvad kaugemale kui 5, 10 või 20 aastat – ükskõik millise arvu kehtestab, 
tekib probleem. Elus inimeste andmeid ei tohiks kindlasti kustutada, sest 
vana info võib olla ootamatutel juhtudel oluline, ning surnud inimeste 
andmed on vajalikud kogu tervishoiusüsteemi analüüsiks ja parendamiseks. 
Lihtsam on andmed arhiveerida valiidsete uuringute tegemiseks, kui hakata 
neid jupi kaupa kustutama.
Natalia Pervjakova (Tartu Teaduspark) lähtub TTKS-i ja IGUS-i kontekstist, 
mille seletuskirjad seavad juba eesmärgiks andmete topeltsäilitamise 
kaotamise ja TIS-i rolli suurendamise tsentraalse arhiivina. Ta pakub välja 
kolm konkreetset sammu: 1) tervishoiuteenuse osutaja vabaneb pikaajalise 
säilitamise kohustusest kohe, kui andmed on TIS-is turvaliselt olemas, mis 
vabastab haiglate ressursi; 2) teadusarhiivi loomine – selle asemel, et 
andmeid 10 või 30 aasta pärast hävitada, liigutada need teadusarhiivi, mis 
säilitab info teadusele, kuid vähendab kulu aktiivsüsteemides; 3) 
toorandmete (nt MRI-failid) ja järelduste (raportid) säilitusaegade selge 
eristamine aktiivsüsteemis.
Palume kindlasti kaasata tagasiside andnud asutused edaspidisesse 
aktiivrühma, kes säilitustähtaegade reformiga edasi töötavad.
Palun andke märku, kui vajate digiallkirjastatud vastuskirja.
Lugupidamisega,

Keiu Käära
Health Founders Estonia Project Lead
+ 372 522 1392