MÄÄRUS								 23.02.2026 nr 5

Kaitsetööstuses alustava ettevõtja toetus (kaitsevaldkonna eelkiirendi)		

Määrus kehtestatakse riigieelarve seaduse § 531 lõike 1 alusel.

1. peatükk
Üldsätted

§ 1. Reguleerimisala

(1) Määrusega kehtestatakse programmi „Defence Business Lab“ elluviimine ja rakendamine ning selle raames toetuse andmise, kasutamise ning tagasinõudmise ja -maksmise tingimused ja kord.

(2) Määrust ei kohaldata Euroopa Komisjoni määruse (EL) 2023/2831 (milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes) (ELT L, 2023/2831, 15.12.2023) (edaspidi vähese tähtsusega abi määrus) artikli 1 lõikes 1 sätestatud juhtudel.

(3) Haldusaktid toimetatakse elektrooniliselt kätte menetlusosalise elektronposti aadressil.

§ 2. Riigiabi

(1) Käesoleva määruse §-s 6 nimetatud tegevuseks antav toetus on vähese tähtsusega abi vähese tähtsusega abi määruse tähenduses. 

(2). Vähese tähtsusega abi määrusega kooskõlas antavale abile kohaldatakse vähese tähtsusega abi määruses ja konkurentsiseaduse §-s 33 sätestatut.

(3) Vähese tähtsusega abi määrusega kooskõlas antud abi ei tohi ületada nimetatud määruse artikli 3 lõikes 2 sätestatud piirmäära. Toetuse andmisel vähese tähtsusega abina võetakse arvesse vähese tähtsusega abi määruse artiklis 5 sätestatud kumuleerimisreegleid. Vähese tähtsusega abi suuruse arvestamisel loetakse üheks ettevõtjaks sellised ettevõtjad, kes on nimetatud määruse artikli 2 lõike 2 kohaselt omavahel seotud.

§ 3. Toetuse eesmärk ja oodatavad tulemused

(1) Toetuse eesmärk on täiendada ettevõtja teadmisi kaitsetööstuse eripäradest ning seeläbi soodustada kaitsetööstuse ettevõtjate juurdekasvu, suurendada tööstuse panustamist laiapindsesse riigikaitsesse.
(2) Programmi rakendamise ning selle raames toetuse andmise tulemusena toetatakse ettevõtja konkurentsivõimelisust rahvusvahelistes teadus- ja arendustegevuse programmides. 

(3) Programmi rakendamine ning toetuse andmine panustab järgmiste tulemusnäitajate saavutamisse:
1) rahastusvõimalused kaitsetööstuses; 
2) Eesti Kaitseväe võimevajadustele lahenduste otsimine kaitsetööstuse abil. 

§ 4. Terminid

Käesoleva määruse tähenduses:
1) teadus- ja arendustegevus on isiku loomevabadusel põhinev süstemaatiline tegevus, mille eesmärk on teadusuuringute abil uute teadmiste saamine inimese, looduse ja ühiskonna ning nende vastastikuse toime kohta ning nende teadmiste rakendamine;
2) tootearendus on tootearendus Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 (ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks) (ELT L 187, 26.06.2014, lk 1–78) artikli 2 punkti 86 tähenduses.

§ 5. Toetuse rakendamine

(1) Taotluseid menetlevad, programmi rakendavad, taotluste rahuldamise ja rahuldamata jätmise otsuseid teevad, toetust maksavad, toetuse kasutamist kontrollivad ning toetuse tagasinõudmise otsuseid teevad Sihtasutus Tallinna Teaduspark Tehnopol ja Sihtasutus Tartu Teaduspark (edaspidi koos elluviija).

(2) Elluviija ülesannete täitmiseks sõlmitakse Kaitseministeeriumi ja elluviija vahel haldusleping, milles sätestatakse poolte õigused ning kohustused.

2. peatükk
Toetuse andmise tingimused

§ 6. Toetatavad tegevused

Käesoleva määruse §-s 3 nimetatud eesmärgi ja tulemuste saavutamiseks toetatavaks tegevuseks loetakse koolitus- ja mentorlussessioone ning tootearendust.

§ 7. Kulude abikõlblikkus

(1) Abikõlblik kulu on kulu, mis on põhjendatud, dokumentaalselt tõendatav ja programmi abikõlblikkuse perioodil tehtava toetatava tegevuse käigus tekkinud ning mille on tasunud toetuse saaja. Kulu on põhjendatud, kui kulu on sobiv, vajalik ja tõhus käesoleva määruse §-s 3 nimetatud eesmärgi ja tulemuse saavutamiseks.

(2) Abikõlblik on käesoleva määruse §-s 6 nimetatud tegevuseks vajalik vahendi ja seadme rentimise ja ostmise kulu ning materjali ja tarvikute kulu.

(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud vahendi või seadme rentimise ja ostmise kulu on abikõlblik ulatuses, mil vahendit või seadet kasutatakse programmi tegevuse elluviimiseks. Kui vahend või seade on ostetud ning seda ei kasutata programmi tegevustes kogu vahendi või seadme kasutusea vältel, on abikõlblik projekti kestusele vastav hea raamatupidamistava kohaselt arvutatud amortisatsioonikulu.

(4) Abikõlblik on üksnes pangaülekandega tasutud kulu, välja arvatud amortisatsioonikulu.

(5) Abikõlblik ei ole kulu, mis tuleneb tehingust, mis on tehtud isikute vahel, kes on tulumaksuseaduse § 8 lõike 1 kohaselt seotud isikud;

(6) Käibemaks on mitteabikõlblik.

§ 8. Toetuse suurus ja osakaal

(1) Elluviija kehtestab enne taotlusvooru avamist vooru toetuse eelarve, vooru kestvuse ning voorus taotletava toetuse summa, kooskõlastades need eelnevalt Kaitseministeeriumiga.

(2) Valdkonna eest vastutav minister määrab igal aastal vastavalt riigieelarvelistele võimalustele hiljemalt 1. veebruariks summa, mille raames programmi teostatakse.

§ 9. Programmi tegevuste abikõlblikkuse periood

(1) Programmi tegevuste abikõlblikkuse periood on taotluse rahuldamise otsuses määratud ajavahemik, millal programmi tegevused algavad ja lõppevad ning programmi tegevuste teostamiseks vajalikud kulud tekivad.

(2) Programmi tegevuste abikõlblikkuse periood algab taotluse esitamise kuupäeval või taotluse rahuldamise otsuses sätestatud hilisemal kuupäeval, kuid hiljemalt neli kuud pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemise kuupäeva, ning lõpeb taotluse rahuldamise otsuses sätestatud kuupäeval, kuid mitte hiljem kui üheksa kuud pärast taotluste rahuldamise otsuse tegemise kuupäeva.

(3) Programmi tegevuste abikõlblikkuse perioodi kestus on kuni kuus kuud.

(4) Toetuse saaja võib taotleda programmi tegevuste abikõlblikkuse perioodi pikendamist maksimaalselt ühe kuu võrra mõjuval põhjusel ja tingimusel, et saavutatav tulemus seondub jätkuvalt meetme eesmärkidega ning programmi tegevused viiakse ellu hiljemalt kaheksa kuud pärast taotluste rahuldamise otsuse tegemise kuupäeva. Pikendamise korral võib abikõlblikkuse periood ületada käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud perioodi kestust.

(5) Toetuse saaja peab taotlema programmi tegevuste lõpetamist enne taotluse rahuldamise otsuses märgitud kuupäeva, kui ilmnevad asjaolud, mis ei võimalda programmi jätkata.

3. peatükk
Toetuse taotlemine ning taotluste menetlemine

§ 10. Toetuse taotlemine

(1) Toetust taotletakse elluviija välja kuulutatud vooru põhiselt.

(2) Elluviija määrab taotlusvooru avamise ja sulgemise kuupäevad.

(3) Elluviija teavitab oma veebilehel hiljemalt 20 kalendripäeva enne taotluste vastuvõtmise alustamist vooru avamise ja sulgemise kuupäevast, toetuste eelarvest ning toetuse saajate arvust.

§ 11. Nõuded taotlejale

(1) Toetuse taotleja võib olla Eesti äriregistrisse kantud äriühing, milles on vähemalt kaks liiget.

(2) Taotleja tegelik kasusaaja võib olla Euroopa Liidu liikmesriigis, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis, Euroopa Liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Euroopa horisont” assotsieerunud riigis, Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni riigis või Šveitsi Konföderatsioonis registreeritud juriidiline isik või teadus- ja arendusasutus;

(3) Taotleja maksu- ja maksevõlg koos intressidega ei tohi olla suurem kui 100 eurot või selle tasumine peab olema ajatatud. Ajatamise korral peab võlg olema tasutud ajakava kohaselt.

(4) Taotleja peab taotluse rahuldamise otsuse tegemise ajaks olema nõuetekohaselt esitanud maksukorralduse seaduses sätestatud maksudeklaratsioonid ja äriregistrile majandusaasta aruanded.

(5) Kui taotleja on varem saanud toetust, mis on kuulunud tagasimaksmisele, peavad tagasimaksed olema nõuetekohaselt tasutud.

(6) Taotleja või tema üle valitsevat mõju omava isiku suhtes ei tohi olla algatatud likvideerimis-, sundlõpetamis- ega pankrotimenetlust ega tehtud pankrotiotsust.

(7) Taotlejal ning tema seaduslikul esindajal ei ole karistusseadustiku § 209, 2091, 210, 2601, 372, 373, 379 või 384 alusel määratud kehtivat karistust.

§ 12. Nõuded taotlusele

(1) Taotlus peab vastama määruses sätestatud nõuetele ning olema esitatud ettenähtud korras ja vormis.

(2) Taotlus peab sisaldama vähemalt järgmiseid andmeid:
1) taotleja nimi ja registrikood;
2) tehnoloogia/lahenduse probleemikirjeldus ning pakutava lahenduse kirjeldus;
3) turupotentsiaal;
4) tiimikirjeldus.

§ 13. Taotluste menetlemine

(1) Taotluse menetlemise tähtaeg on 30 tööpäeva taotluste vastuvõtmise lõppemise kuupäevast arvates.

(2) Taotluse menetlemise aega võib põhjendatud juhul pikendada kuni kümne tööpäeva võrra, millest taotlejat teavitatakse.

(3) Kui taotluse nõuetele vastavuse kontrollimisel avastatakse puudusi, teatatakse sellest viivitamata taotlejale ja antakse puuduste kõrvaldamiseks kuni kümme tööpäeva, mille võrra pikeneb taotluse menetlemise tähtaeg.

(4) Taotlus jäetakse rahuldamata seda sisuliselt hindamata, kui:
1) taotleja ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tähtaja jooksul puudusi kõrvaldanud;
2) taotleja või taotlus ei vasta vähemalt ühele määruses sätestatud nõudele ning mittevastavust ei ole võimalik kõrvaldada;
3) taotluses on esitatud ebaõigeid või mittetäielikke andmeid või taotleja mõjutab õigusvastaselt otsuse tegemist.

(5) Programmis osalemise taotlemise, toetuse andmise ja kasutamisega seotud dokumendid esitatakse ning toimetatakse kätte elluviija kodulehe kaudu.

§ 14. Taotluste valikukriteeriumid ja -metoodika

(1) Taotlusi hinnatakse järgmiste valikukriteeriumide alusel, mille osakaalud koondhindest on järgmised:
1) lahendatav probleem – 25 protsenti koondhindest;
2) uuenduslik tehnoloogia kaitse- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks – 35 protsenti koondhindest;
3) turupotentsiaal – 20 protsenti koondhindest;
4) tiimi võimekus projekt ellu viia – 20 protsenti koondhindest.

(2) Taotlusi hinnatakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud valikukriteeriumide alusel skaalal 0–5 punkti, millest 0 punkti on mitterahuldav ja 5 punkti suurepärane.

(3) Taotlust hinnatakse punktides väljendatud koondhindega, mis kujuneb käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud valikukriteeriumide alusel antud punktide kaalutud keskmisest.

§ 15. Taotluste hindamine

(1) Taotluste esmase nõuetele vastavuse kontrolli teevad vähemalt kaks eksperti.
(2) Taotluste hindamiseks kasutatakse elluviija moodustatud hindamiskomisjoni paneeli vastavalt käesoleva määruse § 14 lõikes 1 sätestatud valikukriteeriumitele.
(3) Eksperdid ja hindamiskomisjoni liikmed peavad olema taotlejatest sõltumatud ning erapooletud. Kui ekspert või hindamiskomisjoni liige on seotud hindamisel osaleva ettevõtjaga, kohustub ta teavitama elluviijat huvide konfliktist ja ennast hindamiselt viivitamata taandama.
(4) Elluviija reastab taotlused paremusjärjestuse saamiseks hindamiskomisjoni antud koondhinnete põhjal pingeritta alates kõrgeima koondhinde saanud taotlusest. Võrdse koondhindega taotlustest saab pingereas kõrgema koha taotleja, kelle käesoleva määruse § 14 lõike 1 punktis 1 sätestatud valikukriteeriumi hinne on kõrgem.

(5) Elluviija avaldab hindamiskomisjoni koosseisu oma veebilehel hiljemalt taotluste vastuvõtmise alustamise päeval.

§ 16. Taotluse rahuldamine ja rahuldamata jätmine

(1) Taotlus rahuldatakse, kui on täidetud kõik järgmised nõuded:
1) taotleja ja taotlus vastavad määruses sätestatud nõuetele;
2) taotlust on hinnatud käesoleva määruse § 14 lõikes 1 sätestatud valikukriteeriumides vähemalt 2 punktiga;
3) taotlust on hinnatud koondhindega vähemalt 3 punkti.

(2) Vastavalt pingereale rahuldatakse kuni kümme taotlust.

(3) Taotluse rahuldamise otsuses märgitakse:
1) toetuse saaja nimi ja registrikood;
2) toetuse suurus;
3) asjaolu, et antav toetus on vähese tähtsusega abi vähese tähtsusega abi määruse tähenduses.

(4) Taotlus jäetakse rahuldamata, kui esineb vähemalt üks asjaolu järgmistest:
1) taotleja või taotlus ei vasta vähemalt ühele käesolevas määruses sätestatud nõudele;
2) eksperdid on taotlust hinnanud käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 3 sätestatud punktidest madalamalt või taotluse koondhinne on väiksem kui 3 punkti;
3) taotlust ei ole võimalik rahuldada toetuste eelarve ammendumise tõttu;
4) taotleja mõjutab õigusvastaselt otsuse tegemist.

4. peatükk
Aruande esitamine ja toetuse maksmine

§ 17. Toetuse kasutamisega seotud aruande esitamine

(1) Toetuse saaja esitab peale toetuse kasutamist aruande. Aruande vormi avaldab elluviija oma veebilehel.

(2) Aruandlusperioodi kestus on kuus kuud.

(3) Aruanne sisaldab toetuse kasutamise kirjeldust ja teavet projekti tulemuste saavutamise kohta.

(4) Elluviija võib aruande läbivaatamisel kaasata hindamiskomisjoni või eksperte.

(5) Elluviija kinnitab aruande või lükkab selle tagasi 42 tööpäeva jooksul aruande registreerimisest arvates.

§ 18. Toetuse maksmine

(1) Toetuse maksmise eeldus on projektilepingu sõlmimine.

(2) Toetust makstakse toetuse saajale peale lepingu allkirjastamist.

5. peatükk
Toetuse saaja ning elluviija õigused ja kohustused ning toetuse tagastamine

§ 19. Toetuse saaja õigused ja kohustused

(1) Toetuse saajal on õigus saada elluviijalt teavet ja selgitusi, mis on seotud õigusaktides sätestatud nõuete ning toetuse saaja kohustustega.

(2) Toetuse saaja on kohustatud:
1) kasutama toetust vastavalt taotluse rahuldamise otsuses sätestatule;
2) teavitama elluviijat kirjalikult, kui muutub toetuse saaja oluliste otsuste tegemise õigust omav osanik või aktsionär või juhtorgani liige, seda ka juhul, kui muudatused nähtuvad äriregistrist;
3) viivitamata kirjalikult teavitama elluviijat kõigist esitatud andmetes toimunud muudatustest või asjaoludest, mis mõjutavad või võivad mõjutada toetuse saaja kohustuste täitmist või programmi tegevuste jätkamist;
4) olema täitnud riiklike maksude ja maksete tasumise kohustuse nii, et maksu- ja maksevõlg ei tohi olla suurem kui 100 eurot, või selle tasumise ajatamisel järgima ajatamiskava;
5) tagama, et raamatupidamises on programmi kulud ning neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest selgelt eristatavad;
6) esitama elluviijale nõutud teabe ja dokumendid kümne tööpäeva jooksul nõude saamisest arvates;
7) osutama kontrolli läbiviimiseks igakülgset abi;
8) tagama vajalike õigusaktides ette nähtud lubade ja kooskõlastuste olemasolu;
9) järgima vähese tähtsusega abi andmist reguleerivatest õigusaktidest tulenevaid kohustusi ja nõudeid;
10) säilitama taotluse, toetuse ja projekti teostamisega seotud dokumentatsiooni vähemalt kümme aastat alates taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.

§ 20. Elluviija õigused ja kohustused

(1) Elluviijal on õigus:
1) nõuda toetuse kasutamise kestuse, tegevuste, eesmärkide, tulemuste ja kulude kohta lisaandmete ja -dokumentide esitamist;
2) teha toetuse saaja juures kuludokumentide ja tegevuste kontrolli, selleks viibida toetuse saaja ruumides ja territooriumil ning kontrollida toetuse kasutamisega seotud andmeid, dokumente ja muid materjale.

(2) Elluviija on kohustatud:
1) tegema taotlusvormi ning juhendmaterjalid taotlejale ja toetuse saajale Kaitseministeeriumi ja elluviija veebilehel kättesaadavaks;
2) teavitama toetuse saajat viivitamata toetuse kasutamist reguleerivates dokumentides tehtud muudatustest;
3) pärast toetuse rahuldamise otsuse tegemist avaldama elluviija ja Kaitseministeeriumi veebilehel toetuse saaja nime;
4) esitama toetuse andmisega seotud andmed riigiabi ja vähese tähtsusega abi registrile.
5) kontrollima toetuse kasutamise elluviimist;
6) säilitama vähese tähtsusega abi andmisega seotud teavet koos vajalike lisadokumentidega kümme aastat viimasest taotluse rahuldamise otsusest arvates;
7) koguma ja esitama Kaitseministeeriumile teavet toetusmeetme jooksva rakendamise kohta;
8) teavitama Kaitseministeeriumi määruse rakendamisel tekkinud takistustest.

§ 21. Toetuse tagastamine

(1) Elluviija teeb toetuse osalise või täieliku tagasinõudmise otsuse kaalutlusõiguse kohaselt, kui:
1) kulu ei ole abikõlblik;
2) toetuse abikõlblikkuse perioodi lõpuks tekib toetuse kasutamata jääk;
3) toetuse saaja on jätnud osaliselt või täielikult täitmata käesolevas määruses või toetuse rahuldamise otsuses nimetatud kohustuse või nõude;
4) toetuse saaja suhtes on algatatud likvideerimis- või pankrotimenetlus.

(2) Toetuse saaja peab toetuse tagasi maksma 60 kalendripäeva jooksul tagasinõudmise otsuse kehtima hakkamise päevast arvates.

(3) Toetuse tagasimaksmist võib elluviija toetuse saaja taotlusel ajatada kuni kuueks kuuks. Toetuse saaja põhistatud taotlusel võib elluviija Kaitseministeeriumiga kooskõlastatult määrata ka pikema tagasimaksmise tähtaja.

(4) Ajatamiseks esitab toetuse saaja elluviijale taotluse, milles on ajatamisvajaduse põhjendus ja soovitud tagasimaksekava.

(5) Ajatamistaotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta teeb elluviija otsuse kümne tööpäeva jooksul ajatamistaotluse saamisest arvates. Põhjendatud juhul võib otsuse tegemise tähtaega pikendada mõistliku aja võrra, teavitades sellest toetuse saajat.

(6) Ajatamistaotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse võib teha koos toetuse tagasinõudmise otsusega.

(7) Ebaseadusliku ja väärkasutatud riigiabi tagasinõudmise korral juhindutakse konkurentsiseaduse §-st 42, kui Euroopa Liidu õigusaktist ei tulene teisiti.

(8) Ebaseadusliku, väärkasutatud riigiabi, ka vähese tähtsusega abi andmise korral, võib toetuse tagasinõudmise otsuse teha kümne aasta jooksul pärast toetuse saajale toetuse eraldamist.

Hanno Pevkur
minister

Margit Gross
õiguse ja halduse asekantsler kantsleri ülesannetes