Subject: FW: HÕNTE muutmise VTK kooskõlastamine
From: "Justiits- ja Digiministeerium" <[email-masked]>
To: "Justiits- ja Digiministeerium" <[email-masked]>
Date: Wed, 26 Nov 2025 16:36:09 +0200

From: Alice Sündema - SOM <[email-masked]
<mailto:[email-masked]> >
Sent: Tuesday, November 18, 2025 4:11 PM
To: Katariina Kärsten - JUSTDIGI <[email-masked]
<mailto:[email-masked]> >
Subject: HÕNTE muutmise VTK kooskõlastamine

Tere!

Edastan Sotsiaalministeeriumi märkused hea õigusloome ja normitehnika
eeskirja (HÕNTE) muutmise eelnõu väljatöötamiskavatsuse kohta.

1.	Mõjude hindamise teemal:

1.	Toetame mõjude hindamise nõuete lihtsustamist ja suurema
paindlikkuse võimaldamist ning mõjude hindajale vormistamisel suurema
vabaduse jätmist.
2.	Leiame, et seletuskirja p 6 (seaduse mõjud) ja p 7 (seaduse
rakendamisega seotud riigi ja kohaliku omavalitsuse tegevused, eeldatavad
kulud ja tulud) võiks tõsta kokku või siis eraldi punktide puhul pöörata
tähelepanu dubleerimise vältimisele.
3.	Mõjude hindamise ulatus ja sagedus ei anna iga mõju kirjeldamisel
lisandväärtust ning võiks jääda üksnes kõige olulisemate mõjude juurde.
4.	Kaaluda võimalust lubada mõjusid esitada ka joonise või tabeli
kujul, mis annaks teatud juhtudel kompaktsema ja lühema ülevaate
olulisematest mõjudest.
5.	Toetame mõjude hindamisel sihtrühmapõhist lähenemist, kuna senine
mõjude hindamise kogemus näitab, et just sihtrühmad on need, mida
erinevate mõjuvaldkondade kaupa kipuvad korduma. Mõjuvaldkonnad võiksid
jääda vabatahtlikuks, kuid viitega, et läbi peaks mõtlema mõjud kõigi
kontrollküsimustikus toodud valdkondade kaupa.
6.	Toetame HÕNTE § 46 lg-s 3 sätestatud formaalse mõjuanalüüsi
aruande nõude ja "mõju puudub" lausete kaotamist.

2.	Järelhindamise teemal teeme ettepaneku kaaluda siiski
järelhindamise nõude sätestamisest senisel kujul loobumist, kuna nagu ka
VTKs nenditud, et on väga palju asjaolusid, millal järelhindamine ei ole
asjakohane ega mõistlik tegevus. Seetõttu pakume töökoormuse vähendamiseks
välja, et kõikide eelnõude puhul minnakse üle andmepõhisele seirele, st
eelnõuga nimetatakse mõõdikud, mida vastav ministeerium edaspidi eelnõu
mõjude osas järgib. Kaaluda võib ka näiteks kriitiliste tasemete
kehtestamist vastavates mõõdikutes, millisel juhul tuleb kaaluda järgmist
sekkumist.

3.	Keeletoimetamise teema puhul on oluline, et keeletoimetajatel
oleksid samad lähtealused toimetamiseks, kuna eelnõu sõnastuste
edasi-tagasi muutmine on sisuline probleem ja nõuab palju ressurssi.

Lugupidamisega

Alice Sündema
õigusloome- ja isikuandmete kaitse nõunik
[email-masked] <mailto:[email-masked]>

Sotsiaalministeerium
Suur-Ameerika 1
10122 Tallinn
 <https://www.sm.ee/> www.sm.ee