Subject: PS-likust korrast KOV-ides
From: "Kaido Loor" <[email-masked]>
To: "Info - RAM" <[email-masked]>
Cc: "Karin Madisson - RAM" <[email-masked]>
Date: Wed, 22 Jul 2026 17:17:31 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Lp ministeerium, cc asekantsler,

Halduspoliitikast: meil on selline olukord, kus kohaliku omavalitsuse
volikogu liige ei saa vaidlustada volikogu ega kohaliku omavalitsuse
valitsuse õigusvastast otsust (ega muud kohaliku omavalitsuse haldusakti,
kui selle andmine on delegeeritud kohaliku omavalitsuse asutusele) kohtus,
sest HKMS § 44 lg 1: "Kaebusega võib halduskohtusse pöörduda isik üksnes
oma õiguse kaitseks." (
<https://www.riigiteataja.ee/et/akt/119032015024?leiaKehtiv#para44>
https://www.riigiteataja.ee/et/akt/119032015024?leiaKehtiv#para44).

Nt. meil on PS, mis nõuab jätkusuutlikkust (”Kõikumatus usus ja vankumatus
tahtes kindlustada ja arendada riiki […] mis peab tagama eesti rahvuse,
keele ja kultuuri säilimise läbi aegade”). Meil on riigivaraseadus, mis
nõuab eesmärkide sõnastamist ja säästlikkust (RVS § 8 lg 1: "Riigivara
valitseja on kohustatud riigivara valitsema eesmärgipäraselt,
otstarbekalt, säästlikult ja heaperemehelikult."
(https://www.riigiteataja.ee/et/akt/111072026026#para8);). Kuid mitte
keegi ei saa neid, kahtlemata vajalikke, õigusnorme maksma panna.

St kõige informeeritum grupp vaidlustajaid (peamiselt siis opositsioon) ei
saa seista oma valijate eest õiguslikult. Saab ainult poliitiliselt (käsi
laiutades). Saab ainult Õiguskantslerilt paluda PS-ile jt seadustele
vastavuse kontrolli (ÕKS § 15 lg 1: "Igaühel on õigus pöörduda avaldusega
õiguskantsleri poole seaduse või mõne muu õigustloova akti põhiseadusele
ja seadusele vastavuse kontrollimiseks." (
<https://www.riigiteataja.ee/et/akt/103062026036#para15)>
https://www.riigiteataja.ee/et/akt/103062026036#para15);).

Õiguskantsler on aga pudelikael ja väga sageli väga liberaalne võimu
suhtes. Võim on ju ta ametisse pannud ja võim saab tema ka järgmisesse
ametisse panna. St Õiguskantsler ei ole tegelikult sõltumatu, kohus on.

Õiguskorra teine nurk, eraõigus on selgelt andnud kollektiivse otsuse
kaebeõiguse igale kollektiivi liikmele, kes esitas vastuväite:

1.	ÄS § 178 lg 3: "Osanike otsuse kehtetuks tunnistamist saab nõuda
[…] osanik, kes ei osalenud otsuse tegemisel. Osanik, kes otsuse tegemisel
osales, võib otsuse kehtetuks tunnistamist nõuda üksnes juhul, kui ta on
lasknud protokollida oma vastuväite otsusele." (
<https://www.riigiteataja.ee/et/akt/112072014162?leiaKehtiv#para178>
https://www.riigiteataja.ee/et/akt/112072014162?leiaKehtiv#para178); sama
AS-i puhul;
2.	MTÜS § 24 lg 3: "Üldkoosoleku otsuse kehtetuks tunnistamist saab
nõuda […] mittetulundusühingu liige, kes ei osalenud otsuse tegemisel.
Mittetulundusühingu liige, kes otsuse tegemisel osales, võib otsuse
kehtetuks tunnistamist nõuda üksnes juhul, kui ta on lasknud protokollida
oma vastuväite otsusele." (
<https://www.riigiteataja.ee/et/akt/123122022015#para24>
https://www.riigiteataja.ee/et/akt/123122022015#para24);
3.	Jne.

Aga kui asi puudutab avalikku asja, st 50% meie loodud väärtusest (=
maksukoormus), siis on vaidlustamise õigused närused. Palju on otsuseid,
mis ”ei puuduta sinu õiguseid ja kohustusi” nt eelarve jms.

Mulle tundub, et me saaksime parema avaliku halduse, kui kohaliku
omavalitsuse volikogu igal liikmel oleks ka otsuste kohtus vaidlustamise
õigus, ilma Õiguskantslerita. See küll koormab kohut, aga teeb avaliku
halduse oluliselt õiguskuulekamaks. Ilma naljata, ilma selleta tuleb
revolutsioon ja õiguskord asendub teise õiguskorraga. Ka Eesti ajaloos
asendati vana põhiseadus 1933a populistide põhiseadusega, mille Päts enda
kasuks pööras, nii et õiguskorra enese kaitseks on vaja, et õiguskord
kontrolliks võimu sedavõrd, et inimesed ei tuleks revolutsiooni korraldama
(ka populistide üleskutsel). Kui võim ei allu seadustele, siis
revolutsioon varem või hiljem juhtub (”kord majja”).

Üks suurem mõttekoht selle juures on, mida teha õigusvastase õigusaktiga?
Kindlasti peaks selle kehtetuks saama alates kohtu otsusest. Algusest
peale kehtetuks tunnistamine koos tagasitäitmisega võib objektiivselt olla
vajalik (eriti kui ainult mõne kasusaaja huvides: hea preventiivne mõju).
Kuid kui õigusakt puudutab nt sadu kasusaajaid, siis selline
tagasitäitmine paistab kui ”suur segadus”, aga võib mõelda sellist asja,
et otsuse teinud isikud saavad ametikohal tegutsemise keelu 5 aastaks.
Võimalik, et mõistlik on selle normi piiramine: RVastS § 22 lg 3: "Avaliku
võimu kandja võib isikult nõuda õigusliku aluseta avalik-õiguslikus suhtes
üleantud asja või raha tagastamist eraõiguses sätestatud alustel ja
korras." (https://www.riigiteataja.ee/et/akt/107052025019#para22). Samas,
ka alusetu rikastumise enese sätted kaitsevad kaitset vajavaid saajaid ehk
ka piisavalt: VÕS § 1033 lg 1: "Saaja ei pea saadut tagastama ega selle
väärtust hüvitama ulatuses, milles ta ei ole saadu hävimise,
äratarvitamise või kahjustumise tõttu või muul põhjusel saadu või selle
väärtuse võrra rikastunud."
(https://www.riigiteataja.ee/et/akt/111042014013?leiaKehtiv#para1033).

Kas saate selle analüüsimiseks võtta?

Edu,

Kaido Loor

Managing Partner / Juhtivpartner

Vandeadvokaat / Attorney-at-Law

Mobile

Email

Teams

Web

Office

(+372) 5646 5758

[email-masked] <mailto:[email-masked]>

sip:[email-masked]

www.abloor.ee <http://www.abloor.ee/>

Tõnismägi 3A, Tallinn

5 korrus/floor

Tasuta kliendiparkla: sõida Hariduse 1 ja helista mulle.

Broneeri aeg: https://calendar.app.google/P15Drv9M4fDWABbx9