Subject: FW: Majanduspoliitika plaani kooskõlastamine ja EHRL'i ettepanekud tegevusplaaniks
From: Sandra Särav
To: "MKM info",Külli Kraner
Cc: "Martti Kalvik"
Date: Wed, 5 Jun 2024 09:09:42 +0300

Palun registreerida kiri. Teadmiseks võtmiseks
<mailto:[email-masked]> @Külli Kraner. Täitjat pole vaja.

Sandra Särav

+372 5512001

From: Killu Maidla <[email-masked]>
Sent: Monday, June 3, 2024 3:08 PM
To: Martti Kalvik <[email-masked]>; Tiit Riisalo
<[email-masked]>
Cc: Sandra Särav <[email-masked]>; Külli Kraner
<[email-masked]>; [email-masked]
Subject: Majanduspoliitika plaani kooskõlastamine ja EHRL'i ettepanekud
tegevusplaaniks

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Hea minister Tiit Riisalo,

Eesti Hotellide ja Restoranide Liidu poolt tunnustame ambitsioonikat
majanduspoliitika plaani ja kavatsust majanduse taastamine riigi juhtimise
üheks oluliseks prioriteediks võtta. Valitsuse senised otsused ei ole meie
valdkonna ettevõtetele kahjuks liiga palju optimismi andnud –
majutusteenuse käibemaksutõusu ei saa lugeda ei majandust soodustavaks ega
konkurentsivõimet tagavaks sammuks, pigem vastupidi. Sellegipoolest usume,
et valitsusel on soov muuta ettevõtluskeskkond konkurentsivõimelisemaks,
et anda meil võimalus majandus taas tõusuteele saada. Riigi ülesanne on
luua sobiv keskkond, muu tuleb soodsate kasvutingimuste puhul ettevõtjate
poolt orgaaniliselt.

Sobiva keskkonna loomise eesmärki silmas pidades oleme koostanud oma
valdkonda puudutavad ettepanekud, mille leiate allpool.

Lisaks soovime tähelepanu juhtida ka Tööandjate Keskliidu ja erialaliitude
algatatud majandusleppele „Ambitsioon on valik“. EHRL on selle leppega
liitunud ja oma liikmeskonnaga panustame majanduse elavdamisse täie
energiaga, oles juba mitmeid tegevusi initsieerinud.

Selle kõige juures peame oluliseks ka ära märkida, et riigieelarve
kärpimine, mida ettevõtlussektor on pikisilmi oodanud, on õige ja antud
olukorras möödapääsmatu – aga kärped peavad käima kulude kohta ja mitte
kahandama arendusi ja investeeringuid. Seejuures teeb meid murelikuks
EAS’i turismiturundusosakonna kärpekava, mis on suunatud otse turundus- ja
arendustegevuste kärpimiseks ja mida me kuidagi õigeks ei pea. Riik ei saa
kaotada eksporti soodustavaid tegevusi olukorras, kus majandus vajab
tõuget ja turismi taastumine nõuab samaaegselt nii ettevõtjate kui riigi
ühist pingutust.

Loodame, et ambitsioonika majandusplaani elluviimise taustal jäävad alles
ka selle saavutamiseks vajalikud tegevused.

TÖÖJÕUD:

1.	Tagame TLS muutused, mis võimaldavad paindlikke töölepinguid
hiljemalt 2025 suvehooaja alguseks. Paindlikkuse edu mõõdikuks on VÕS
lepingute vähenemine ja TL-te arvu suurenemine
2.	Välistööjõud – leiame võimaluse turismiettevõtete hooajaliste
lepingute lihtsustatud pikendamiseks, arvestades reaalset tööjõupuudust
ametite lõikes (Töötukassa andmed) ning ettevõtte usaldusväärsust (lepime
kokku kindlad mõõdikud). Pikem töötamise periood soodustab ka teeninduse
kvaliteeti ja ettevõtte efektiivsust.
3.	Arendame valdkonnapõhise kutsehariduse kui rakendusliku
kõrghariduse koostöös tasemele, mis toetakse ettevõtluse ja majanduse
arengut ehk vastaks paremini ettevõtluse vajadustele – mõõdikuks (ja
koolide rahastuse määramiseks) lõpetanute rakendumine valdkonnas ja/või
edasiõppimine
4.	Soodustame tööandjate investeeringuid töötajate tervisesse
(madalam maksustamine  ja/või piirmäära tõstmine). Tervemad
töötajad=tervemad elanikud, väiksem kulu tervisekassale ja riigile pikas
plaanis. Mõõdikuks haiguspäevade vähenemine.
5.	Muudame töötamise teeninduses atraktiivsemaks maksustades
jootrahad vaid tulumaksuga. Vähendame seeläbi survet töötasudele
parandades valdkonna kriitiliselt väikest kasumlikkust ja toome
riigikassasse lisatulusid
6.	Muudame tööandja pensioni ettevõtetele atraktiivsemaks läbi
soodsama maksustamise
7.	Tõstame töölähetuste päevarahade limiite
8.	Analüüsime keeleseaduse paindlikumat rakendamist
teenindusettevõtetes, kus klientideks valdavalt välismaalased andes
sellega võimaluse välistudengitele teeninduses töötamiseks

KONKURENTSIVÕIMELINE JA LÄBIPAISTEV ETTEVÕTLUSKESKKOND

9.	Jätame ära majutuse käibemaksutõusu, et tagada konkurentsivõime ja
võimalus taastumiseks turismieskpordis olulisele sektorile
10.	Töötame välja mõistliku regulatsiooni lühiajalises
majutuspakkumises, mis tagaks õiglase konkurentsi ja ettevõtluskeskkonna
nii uutele kui traditsioonilistele ärimudelitele
11.	Korrastame erisoodustusmaksude regulatsiooni, toetamaks lihtsat ja
läbipaistvat maksusüsteemi. Selleks suurendame palgafondist kasutatavate
esinduskulude % ja võimaldame oma töötajate toitlustuskulud, mis on seotud
ettevõtlusega (nt toitlustamine koolitusel või muul ettevõtte korraldatud
üritusel või ärilõunal osalemine) erisoodustusmaksu alt vabastada
12.	Toome riigieelarvesse tagasi multifunktsionaalse
konverentsikeskuse investeeringu, mis kasvatab Eesti mainet
rahvusvaheliste sündmuste korraldamisel, toob riiki ekspordi- ning
maksutulu ja läbi sündmuste aitab kaasa turvalise sihtkoha maine
kujundamisele
13.	Viime läbi analüüsi toitlustuse käibemaksu alandamise mõjude osas.
Praegune maksumäär on Euroopa kõrgeimate seas, vähendab valdkonna
konkurentsivõimet ja suurendab varimajandust
14.	Viime läbi analüüsi kohalike joogitootjate (kohalikud veinid,
siidrid) maksustamise konkurentsivõime hindamiseks ning meetmete välja
töötamiseks, et kohalikku tootmist ja läbi selle kohalikku toidu- ja
joogikultuuri arengut toetada
15.	Lisame mõõdikuna turismi ekspordi oodatava mahu aastal 2035.
Detailsemalt võime vaadata ka väliskülastajate uuringus kajastatavaid
mõõdikuid, mis näitavad täpsemalt külastajate rahulolu, samuti reisi
kestvust ja eesmärke. Samuti rahvusvaheliste sündmuste ja neil osalevate
väliskülaliste arv. Mõõdikud tuleks kindlasti kooskõlla viia ka valmiva
turismi pika vaate visiooniplaaniga, kus sektori esindajad on saanud kaasa
rääkida ja sisenditega panustada.
16.	Jätkame digitaliseerimise toetamisega, kuid suuname seda paremini
just väike-ettevõtjate esimeste digisammude astumise suunas. Oluline
siinkohal mitte ainult rahaline toetus, vaid läbi mõelda kuidas
väike-ettevõtjaid võimalustest teavitada ja huvituma panna
17.	Investeerimine peab olema lihtne, arusaadav ja sujuvate
protsessidega mitte ainult välisinvestoritele, vaid ka meie enda
investoritele. Kindlasti tuleb luua konkreetsed mõõdikud ja vastutajad
kohalikes omavalitsustes. Eesti võiks olla Euroopas tuntud kõige kiiremate
ja sujuvate protsesside poolest aastal 2035.
18.	Ühendused – kogu Eesti peab olema nutikate ühendustega kaetud,
ühistranspordi sujuvaks ja lihtsaks kasutamiseks tuleb luua mugav ja
lihtsalt kasutatav platvorm
19.	Keskkonnasäästlik ja vastutustundlik ettevõtlus on tulevik – on
oluline siinkohal oma ettevõtteid toetada, et tagada nende
konkurentsivõime. Eurorahastuste kättesaadavaks tegemine ja efektiivne
kasutamine. Teavitus ettevõtjatele selgelt kommunikeeritud ka läbi
erialaliitude. Toetada ettevõtteid (eriti väiksemaid) projektide ja
aruandlusega ja vähendada seejuures bürokraatiat.

Soovime teile jõudu ja vastupidavust ning oleme alati valmis omalt poolt
ettepanekuid põhjendama ja kaasa arutlema.

Heade soovidega,

Killu Maidla

Eesti Hotellide ja Restoranide Liit

Tegevjuht/ CEO

Eesti Hotellide ja Restoranide Liit/ Estonian Hotel and Restaurant
Association
Kiriku 6, 10130 Tallinn, Estonia

Tel. +372 641 1428, Mob. +372 5118 264

E-mail: [email-masked] <mailto:[email-masked]> ;

[email-masked] <mailto:[email-masked]>

www.ehrl.ee <http://www.ehrl.ee/>