Subject: [DKIM katki]Täiendavad mõtted ja küsimused seoses veterinaarravimite aastatasu regulatsiooniga
From: "Rasmus Kuklane" <[email-masked]>
To: "Mari Amos - SOM" <[email-masked]>
Cc: "Info - SOM" <[email-masked]>
Date: Mon, 23 Mar 2026 15:45:19 +0200

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.
HOIATUS! See e-kiri võib olla liba-, õngitsus- või pahaloomuline, kuna on
saadetud asutusest, kus meiliserver on vigaselt seadistatud.
Rohkem infot: KKK | teenusveeb -> E-post ja kalender. 
	Tere
 
Puutuvalt veterinaarravimite müügilubade haldamise aastatasu temaatikasse
on meil veel üks täiendav meede, mida Sotsiaalministeerium võiks kaaluda
ning ka selline põhimõtteline küsimus.
 
1. Aastatasu haldamise osas soodustuste tegemine sama toimeainega
ravimile, millel on sama manustamisviis, kuid erinevad toimeaine
sisaldused (tugevus)
 
Käesoleval ajal on ravimiregistris sama toimeaine ja manustamisviisiga
müügiloaga veterinaarravimid, mille toimeaine sisaldus (tugevus) on
näiteks 0,125mg/ml, 0,25mg/ml, 5mg/ml, 10mg/ml, 15mg/ml jms. Kui tootja
teeb nn väikse muudatuse Euroopa registris, mis vajab Ravimiameti
heakskiitmist/tagasilükkamist, siis tehakse üldreeglina kõikidele
analoogsetele (s.o sama toimeaine ja manustamisviisiga, kuid erineva time
aine sisaldusega) veterinaarravimitele korraga. Niisamuti võib sellistel
ravimitel olla sama PIL (pakendi infoleht) (ehk ühes ja samas PIL-is on
loetletud kõik sama ravimi toimeaine sisaldused). Kui on vaja PIL-i mingil
põhjusel muuta, siis müügiloa hoidja teebki registris 1 muudatuse kõikide
tugevuste kohta ning Ravimiamet ka siis selle 1 muudatuse kas kinnitab või
lükkab tagasi. Samas on kõikidel erinevate toimeaine sisaldustega samal
ravimil müügiluba iga erinevuse kohta (s.t ülalosundatud näites oleks
justkui kokku 5 müügiluba).
 
Vaatamata sellele, et RavS kehtestab müügiloa haldamise aastatasu iga
müügiloa kohta, on meie hinnangul võrdlemisi ebaõiglane ka selline
olukord, kus Ravimiamet justkui haldab sama ravimi erineva tugevusega
vorme n-ö ühe hindamist mittevajava muudatusena, kuid aastatasu kasseerib
kõigi müügilubade eest eraldi (märkusena veel niipalju, et selline
aastatasu võib juba seaduse tasandil olla ebaproportsionaalne). Näiteks
veterinaarravim Rilexine
(https://www.ravimiregister.ee/publichomepage.aspx?pv=PublicMedDetail&vid=
8261c299-e070-4713-9561-7b1ce864ab59). 
 
Meie hinnangul on mõistlik kaaluda sellise meetme rakendamist, millega
kehtestatakse näiteks 100% tasu ühele sama toimeaine ja manustamisviisiga
müügiloa toimeaine sisaldusele ning kõik teised sama ravimi toimeaine
sisaldused oleksid soodustatud (nt 50%). See motiveeriks ilmselt müügiloa
hoidjaid turustama rohkem erineva toimeaine sisaldusega sama ravimit, teeb
erinevad tugevused rohkem kättesaadavaks ning see omakorda toetab
õiguskandleri 16.12.2025 sisukohas esitatut (nt müügiloa hoidjad hoiduvad
vähemkasutatavate ja väiksema müügikäibega toimeaine sisaldusega ravimite
puhul müügiloa tegemisest).
 
2. Veterinaarravimite aastatasu haldamise kulu ja tulu proportsionaalsus
 
Meid ikkagi väga huvitab kõnealuse aastatasu haldamise puhul Ravimiameti
kulude analüüs. Kui tulu saab lihtsasti välja arvutada selle põhjal, mitu
rahvuslikku ja MRP/DCP kehtivat müügiluba on ravimiregisteris ning
müügilubade arvu korrutada õigusaktides näidatud summaga, siis kõnealuse
meetme kulu jääb täiesti ebaselgeks ja hoomamatuks.
 
Kui õiguskantsleri 16.12.2025 seisukohas esitatud väited vastavad tõele
ainuüksi rahvuslikult registreeritud müügilubade osas, siis kas
Sotsiaalministeerium/Ravimiamet on tekitanud olukorra, kus meetmega
korjatav tulu ületab mitmekümnekordselt asjaomase kulu? Õiguskantsleri
ilmselt konservatiivselt viidatud 1,42M korjatud tulu vastab ~40 isiku
tööjõukulule (kui tööjõukulu inimese kohta on 3 000 eurot, mis vastab
omakorda brutopalgale, mis on kõrgem nii era kui avaliku sektori
keskmisest, Statistikaameti andmetel). Kas tõesti veterinaarravimite
aastatasu HALDAMISEGA tegeleb Ravimiametis täistööajaga igapäevaselt 40
inimest terve aasta? Kui Ravimiameti aastaraamatu andmed 2025.a kohta
vastavad tõele, et seal töötas 2025.a alguse seisuga 114 inimest, siis
pole eluliselt usutav, et kogu Ravimiameti personalist ~35% tegelesid
ainuisikuliselt üksnes kitsa veterinaarvaldkonna meetme haldamisega!
 
Juhin siinkohal Sotsiaalministeeriumi tähelepanu, et Ravimiameti avaldatud
statistika kohaselt 2024.a oli veterinaarravimite turu maht 20MEUR,
humaanravimite turu maht 515MEUR ja apteegituru maht 619MEUR. Kui võrrelda
üksnes turu mahtusid hulgimüügi tasandil sõltuvalt sellest, kas tegemist
on veterinaarravimite või humaanravimitega, siis humaanravimite turu maht
ületab veterinaarravimite turu mahu kokku 26 (KAKSKÜMMEND KUUS) korda.
Teisisõnu, veterinaarravimite turg moodustab kokku 3,7% asjaomaste
turugude kogumahust.
 
Kui eeldada õiguskantsleri 16.12.2025 seisukohas esitatu õigsust
Ravimiameti eelarve, kulu ja aastatasu meetmega korjatava tulu kohta, siis
kuidas on võimalik, et veternaarvaldkonna kitsa meetme – haldamise
aastatasu – abil korjatakse enam kui 25% Ravimameti eelarvelistest
tuludest? Kui lisada sellele mõttekäigule veel asjaolu, et lisaks
aastatasule korjatakse veterinaarvaldkonnas tulusidd ka muudatuste
hindamisele, riigilõive, ohutuse- ja seiretasusid jms, siis kui palju
üldse moodustab veterinaarvaldkonnas kogutav tulu Ravimiameti kogu
tulubaasist? Kas on see 25%, 35% või 50%?  Kui veterinaarravimite turg on
3,7% kogu ravimite turust (ja seda veel apteegiturgu arvestamata!), siis
miks korjatakse Ravimiameti kogueelarve tuludest enam kui 25%
veterinaarvaldkonnast (ilmselt tegelikkuses protsendiliselt veelgi
märkimisväärselt rohkem)? Pole ka eluliselt usutav, et veterinaarias
oleksid Ravimiameti tegevused, toimingud ja kulud kuidagigi keerulisemad
ja töömahukamad, kui inimtervishoius, pigem on see ikkagi vastupidi. 
 
Meie hinnangul veterinaarravimite müügilubade hoidjad ei pea Ravimiameti
tegevust rahastama suuremas mahus, kui see aastatasu eesmärke silmas
pidades vajalik on ning samuti veterinaarvaldkonda üleüldiselt. Seejuures
juba teadaolevatest andmetest lähtudes oleks Ravimiameti jätkusuutlikku
rahastamist võimalik saavutada ka oluliselt väiksema üldise aastatasuga.
Meie hinnangul ei peaks veterinaaria ka ülal pidama inimtervishoidu –
arenenud riikides on see pigem vastupididine.
 
Selleks, et hinnata kõnealuse meetme - aastatasu suuruse –
proportsionaalsust, palume meile esitada põhjalik ja konkretiseeritud
kulupõhine analüüs aastatasuga otseselt/vahetult seotud kuludest ja
töömahtudest (sh palume näidata konkreetselt ära mitu inimest töötab
üksnes kõnealuse meetme rakendamisega).

Lugupidamise ja heade soovidega,
 
Rasmus Kuklane

E-post: [email-masked]
MTÜ Veterinaarravimitootjate Liit
Uusaru 5, 76505 Saue
The information transmitted is intended only for the person or entity to
which it is addressed and may contain confidential and/or privileged
material. Any review, retransmission, dissemination or other use of, or
taking of any action in reliance upon, this information by persons or
entities other than the intended recipient is prohibited. If you received
this in error, please contact the sender and delete the material from any
computer.
P Save a tree. Don't print this e-mail unless it's really necessary!