Subject: FW: Maksualase teabevahetuse seaduse, maksukorralduse seaduse ja tulumaksuseaduse muutmise seadus (halduskoostöö direktiivi ülevõtmine)
From: "Info - RAM" <[email-masked]>
To: "Info - RAM" <[email-masked]>
Date: Mon, 2 Mar 2026 20:34:13 +0200

From: Kaido Loor <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >
Sent: Thursday, February 19, 2026 2:16 PM
To: Anneli Valgma - RAM <[email-masked] <mailto:[email-masked]> 
 >; Marge Kaskpeit - RAM <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >
Subject: Maksualase teabevahetuse seaduse, maksukorralduse seaduse ja 
tulumaksuseaduse muutmise seadus (halduskoostöö direktiivi ülevõtmine)

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere,

Lubate lisatud seletuskirjas lahkelt, et „Tagatud on isikute 
andmekaitseõigused, sh isiku teavitamiskohustuse ja vaidlustamisõiguse 
kaudu.“

Palun selgitage mulle, millistest õigusnormidest sellised tagatised tulevad?

1.	Kus on ette nähtud teavitamiskohustus?
2.	Mida saab vaidlustada

a.	enne ja
b.	pärast andmete jagamist,
c.	kas andmevahetus kui toiming on vaidlustatav?

3.	Mis oleks sellise vaidlustamise tagajärg nt olukorras, kus andmevahetus 
osutub õigusvastaseks, kuid andmed on juba muu riigi kasutuses:

a.	kas vaidlust lahendava organi otsus on kehtiv ka väliriigis,
b.	kas väliriik on kohustatud õigusvastaselt saadud andmed:

                                                              i. 
kustutama?

                                                             ii.      Mitte 
kasutama?

4.	Eesti maksuõiguses kehtiv järgmine: MKS § 61 lg 2: "Enne kolmandalt 
isikult teabe nõudmist tuleb teabe saamiseks pöörduda maksukohustuslase 
poole [...]." 
(https://www.riigiteataja.ee/akt/111072014011?leiaKehtiv#para61 ; Selle 
põhimõtte kehtimist on mitmel korral tunnistanud Riigikohus (3-21-1530/29: 
"69. […] Sõnaselgelt on MKS § 61 lg-s 2 sätestatud […] maksuhalduri kohustus 
pöörduda maksukohustuslase poole, enne kui küsib sama teavet 
menetlusvälistelt isikutelt. Riik peab arvestama isiku informatsioonilise 
enesemääramisõigusega, mis mh hõlmab ka võimalust otsustada haldusorganile 
esitatavate andmete sisu üle (vrd ka RKHKo 3-16-586/29, p 12)." )

a.	Kuidas aru saada sellest, et sellise teabevahetusega läheb selline 
põhimõte kaotsi?
b.	Kuidas aru saada sellest, et ametnikud on OECD ja EL-i organites heaks 
kiitnud ülaltoodud põhimõtet rikkuva andmevahetuse kohustuse?

5.	Kõnealune eelnõu kehtestaks järgmise kohustuse: „§ 8-1.2 Kui krüptovara 
kasutajast klient ei ole esitanud krüptovarateenuse osutajale nõutud teavet 
vaatamata kahele meeldetuletusele, takistab krüptovarateenuse osutaja teha 
sellel kliendil tehinguid aruandekohustusega hõlmatud krüptovaraga seni, 
kuni klient esitab nõutud teabe.“

a.	Palun selgitage, kuidas on võimalik omandipõhiõiguse (PS § 32) sedavõrd 
rõlge piiramine ilma:

                                                              i. 
igasuguse kohtuotsuseta?

                                                             ii. 
igasuguse menetluseta?

b.	Palun selgitage, miks on vajalik, et sellised seadusemuudatused muudavad 
krüptovarateenuse osutaja sisuliselt õiguskaitseorganiks (politseinikuks)?

                                                              i. 
Teatavasti on selleks, et nt politsei saaks arestida vara, vajalik kohtu 
sellekohane otsus ja juhul kui tegu on kuritegu: KrMS § 142 lg 2: "Vara 
arestitakse prokuratuuri taotlusel eeluurimiskohtuniku määruse või 
kohtumääruse alusel, arvestades käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud 
erandit." (https://www.riigiteataja.ee/akt/122122025003#para142);

                                                             ii.      Vara 
arestimiseks MTA poolt on vajalik rahaline nõue; siin aga toimub arestimine 
mitterahalise nõude alusel;

                                                           iii.      Kuidas 
asu saada sellest, et mitte-kuriteo (st pehmema rikkumise) korral toimub 
vara sisulist arestimine ilma kohtuta?

c.	Arusaadav oleks, et krüptovarateenuse pakkuja ei soovi osaleda kuriteo 
või väärteo toimepanemisel (nt kaasaaitajana või täideviijana). St arusaadav 
oleks, kui krüptovarateenuse pakkuja võib keelduda tehingust. Aga millega 
seletada, et teabe mitteesitamisel peab krüptovarateenuse pakkuja tegema 
takistusi ka teiste, õiguspäraste tehingute toimepanemist. Selline 
omandipõhiõiguse piirang on ju SELGELT ebaproportsionaalne (info saamiseks 
konto blokeerimine ei ole proportsionaalne üheski õiguskorras).

5.	Kas kõnealune seaduseelnõu vastab teie arvates Eesti Vabariigi 
Põhiseadusele?

Palun vastata õigusviiteliselt.

Lugupidamisega,

Kaido Loor

Managing Partner / Juhtivpartner

Vandeadvokaat / Attorney-at-Law

Mobile

Email

Teams

Web

Office

(+372) 5646 5758

[email-masked] <mailto:[email-masked]>

sip:[email-masked]

www.abloor.ee <http://www.abloor.ee/>

Tõnismägi 3A, Tallinn

5 korrus/floor

Tasuta kliendiparkla: sõida Hariduse 1 ja helista mulle.

Broneeri aeg: https://calendar.app.google/P15Drv9M4fDWABbx9