Subject: FW: Võlaõigusseaduse ja tarbijakaitseseaduse muutmise seaduse (parandamisõigus) eelnõu kooskõlastamine
From: "Justiits- ja Digiministeerium" <[email-masked]>
To: "Justiits- ja Digiministeerium" <[email-masked]>
Date: Tue, 18 Aug 2026 12:40:57 +0300

From: Mihkel Krusberg - KLIM <[email-masked]
<mailto:[email-masked]> >
Sent: Monday, August 3, 2026 5:52 PM
To: Karin Maisvee - JUSTDIGI <[email-masked]
<mailto:[email-masked]> >; Risto Jõgi - MKM <[email-masked]
<mailto:[email-masked]> >
Cc: Piret Otsason - KLIM <[email-masked]
<mailto:[email-masked]> >; Kelli Seppel - KLIM
<[email-masked]
<mailto:[email-masked]> >; Kerli Rebane - KLIM
<[email-masked]
<mailto:[email-masked]> >; Kristel Kibin - KLIM
<[email-masked]
<mailto:[email-masked]> >; Käthlin Oeselg - KLIM
<[email-masked]
<mailto:[email-masked]> >; Joel Kook - JUSTDIGI
<[email-masked] <mailto:[email-masked]> >
Subject: Võlaõigusseaduse ja tarbijakaitseseaduse muutmise seaduse
(parandamisõigus) eelnõu kooskõlastamine

Tere Karin ja Risto

Edastan meie kommentaarid seletuskirja kohta, täpsemalt manuses. Eelnõu
enda kohta täiendusi pole. Sain aru, et bürokraatia vähendamise eesmärgil
me ministril neid allkirjastada ei lase, kuigi kooskõlastame esitatu
märkustega. Loodame, et saate võtta meie märkused arvesse.

Toetame eelnõu eesmärki soodustada toodete parandamist ja pikendada nende
kasutusiga. Parandamisõiguse rakendamine on oluline nii tarbijakaitse
tugevdamiseks kui ka Euroopa Liidu ringmajanduse eesmärkide saavutamiseks.
Seetõttu esitame alljärgnevad ettepanekud, mille eesmärk on tugevdada
eelnõu ja seletuskirja kooskõla ringsuse põhimõtete, jäätmetekke vältimise
ning toodete kasutusea pikendamise eesmärkidega. Täpsemad ettepanekud
seletuskirja on esitatud lisana. Eelnõu osas täiendused puuduvad.

1.	Teeme ettepaneku ühtlustada termineid. Soovitame enamasti kasutada
ringsus mitte ringmajandus, kuna ringmajandusele üleminek on laiem
eesmärk, kuid selleks kasutatakse ringsuse põhimõtteid nagu korduskasutus,
parandamine jne.

Soovitame seletuskirjas kasutada läbivalt mõistet
„tootjavastutusorganisatsioon“ või „tootjate ühendus“ ning vältida mõiste
„taaskasutusorganisatsioon“ kasutamist. Mõiste taaskasutusorganisatsioon
ei ole enam kooskõlas valdkonnas kujunenud terminoloogiaga. Uuemates
Euroopa Liidu õigusaktides kasutatakse mõistet producer responsibility
organisation, mille eestikeelsete vastetena on kasutusel tootjate ühendus
või tootjavastutusorganisatsioon. Sama lähenemist on järgitud ka kehtivas
jäätmeseaduses ning kavandamisel on pakendiseaduse terminoloogia
ajakohastamine, mille käigus asendatakse mõiste taaskasutusorganisatsioon
mõistega tootjavastutusorganisatsioon. Ühtse terminoloogia kasutamine
erinevates õigusaktides aitab vältida tõlgendusprobleeme ning tagab
suurema õigusselguse ettevõtjatele ja järelevalveasutustele.

Majandusliku mõju juures on kirjeldatud ringleva materjali määra näitajat.
Soovitame kasutada selle näitaja kirjeldamisel sõnastust: Eurostati
andmetel on Eesti ringselt kasutatud materjali osatähtsuse poolest kogu
materjalikasutuses Euroopas üks edukamaid riike ning taaskasutus asemel
juba varasemalt kasutatud toore.

Mõju keskkonnale juures soovitame kasutada keskkonnasäästlikkus asemel
keskkonnahoidlikkus ning taaskasutus asemel ringlusse võtmine. Lisaks
tasuks mõjude juures välja tuua toodetekättesaadavuse suurenemine. Teeme
ettepaneku täiendada mõjude osa selgitusega: toodete kättesaadavuse kasv
vähem jõukamale elanikkonnale, kuna parandatavad tooted suurendavad ka
kasutatud kvaliteetsete toodete müüki, mis omakorda tähendab, et ka need
kes täna osta ei jõua, saaksid toodetele ligi.

2.	Teeme ettepaneku täpsustada tootja mõistet ja mõju Eesti
tootjatele. Seletuskirjas on märgitud, et Eestis ei toodeta praegu kaupu,
millele on Euroopa Liidus kehtestatud parandamiskohustus, ning seetõttu ei
ole Eestis tootjaid, kellel see kohustus lasuks. Soovitame seda selgitust
täpsustada ning vajaduse korral selgemalt määratleda, mida eelnõus
peetakse silmas mõiste „tootja“ all. Ringsuse ja laiendatud
tootjavastutuse valdkonnas kasutatakse mõistet tootja laiemas tähenduses
kui valmistaja. Euroopa Liidu toote- ja tootjavastutust käsitlevates
õigusaktides võib tootjaks olla lisaks valmistajale ka importija või muu
ettevõtja, kes laseb toote liikmesriigi turule. Samuti näeb ka eelnõu ise
ette, et juhul kui tootja asub väljaspool Euroopa Liitu, täidab
parandamiskohustust tema volitatud esindaja, selle puudumisel importija
ning vajaduse korral levitaja. Soovitame seletuskirjas selgemalt eristada
valmistaja ja tootja mõisteid või täpsustada, et kõnealuses lõigus
peetakse silmas Eestis tegutsevate valmistajate puudumist. See aitab
vältida võimalikke arusaamatusi ning tagab mõistete ühtse tõlgendamise.

3.	Teeme ettepaneku ringmajanduse eesmärkide selgemaks
esiletoomiseks. Leiame, et seletuskirjas võiks selgemalt esile tuua
parandamisõiguse positiivse mõju keskkonnale ja ringmajandusele.
Seletuskirjas sissejuhatuses on märgitud, et eelnõu eesmärk on soodustada
kaupade kestvust ning suurendada parandamise võimalusi. Teeme ettepaneku
täiendada sissejuhatust järgmise sisulise selgitusega: Parandamisõiguse
rakendamine toetab lisaks tarbijakaitsele ka Euroopa Liidu ringmajanduse
eesmärke. Toodete kasutusea pikendamine aitab vältida jäätmeteket,
vähendab vajadust uute loodusvarade kasutamiseks, vähendab toodete
enneaegset jäätmeks muutumist, soodustab toodete parandamist,
korduskasutust ja korduskasutuseks ettevalmistamist ning suurendab
majanduslikku julgeolekut samal ajal keskkonnale survet vähendades.

Leiame, et eelnõu eesmärki tuleks täiendada. Soovitame seletuskirjas
rõhutada, et parandamisõiguse eesmärk ei ole üksnes tugevdada tarbijate
õigusi, vaid ka vähendada jäätmeteket, pikendada toodete kasutusiga ning
toetada ringsust ja ressursside kestlikku kasutamist. Samuti võiks
selgitada, et parandamisõigus aitab rakendada jäätmehierarhiat, mille
kohaselt tuleb eelistada jäätmetekke vältimist ning toodete kasutusea
pikendamist enne jäätmete ringlussevõttu või muud käitlemist. Võimalik
sõnastus seletuskirja lisamiseks: Parandamisõiguse eesmärk ei ole üksnes
tugevdada tarbija õigusi, vaid ka vähendada jäätmeteket, pikendada toodete
kasutusiga ning toetada ringsust ja ressursside kestlikku kasutamist.
Lisaks aitab parandamisõigus rakendada jäätmehierarhiat, mille kohaselt
tuleb eelistada jäätmetekke vältimist ning toodete kasutusea pikendamist
enne jäätmete ringlussevõttu või muud käitlemist.

4.	Teeme ettepaneku Euroopa parandamisplatvormi käsitluse
täiendamiseks. Seletuskirjas käsitletakse Euroopa parandamisplatvormi
peamiselt tarbijate teavitamise ja teenuste võrdlemise vahendina. Leiame,
et põhjendusi võiks täiendada ka ringmajanduse vaatest. Lisaks tarbijatele
pakutavale teabele aitab Euroopa parandamisplatvorm parandada
parandusteenuste leitavust, soodustada toodete parandamist ja
korduskasutust, vähendada vajadust uute toodete ostmiseks, toetada
kohalike parandusteenuste arengut ning pikendada toodete kasutusiga ning
vähendada jäätmeteket. Seetõttu soovitame seletuskirjas selgemalt
rõhutada, et Euroopa parandamisplatvorm ei ole üksnes tarbijainfo vahend,
vaid oluline ringsuse edendamise meede. Võimalik sõnastus seletuskirja
lisamiseks: Lisaks tarbijate teavitamisele ja parandusteenuste võrdlemise
võimaldamisele aitab Euroopa parandamisplatvorm suurendada
parandusteenuste kättesaadavust ja nähtavust, edendada toodete
parandamist, korduskasutust ja korduskasutuseks ettevalmistamist ning
toetada kohalike parandusteenuste arengut. Sellega pikeneb toodete
kasutusiga, väheneb jäätmeteke ning väheneb vajadus uute toodete
valmistamiseks vajalike loodusvarade kasutamise järele. Euroopa
parandamisplatvorm on seega lisaks tarbijainfo vahendile ka oluline
ringsuse edendamise meede.

Kokkuvõttes aitaksid eeltoodud täiendused paremini esile tuua, et
parandamisõiguse direktiiv ei ole üksnes tarbijakaitse meede, vaid oluline
osa Euroopa Liidu ringsuse, ressursitõhususe ja kestliku ressursikasutuse
poliitikast.

Kui tekib täiendavaid küsimusi, andke palun teada!

Tervitades,

Mihkel