Subject: Ettepanekud digiomnibussile
From: "Dan Bogdanov" <[email-masked]>
To: "Justiits- ja Digiministeerium" <[email-masked]>
Date: Wed, 17 Dec 2025 12:51:49 +0200

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tervist!

Vastan siinkohal Andmekaitse Nõukoja liikmetele saadetud üleskutsele, 
esitada ettepanekuid digiomnibussile. Minu ekspertiis antud juhul katab 
kõige paremini IKÜM valdkonda, seega keskendun sellele.

Lähtekohad:
1) Andmekaitses on IKÜM alguspäevadest vaieldud, mis on pseudonüümne ja kas 
miski saab olla anonüümne (nn “relatiivne” vs “absoluutne” andmekaitse). 
Hiljutised otsused, sh Judgment of the Court in Case C-413/23 P | EDPS v SRB 
(Concept of personal data) on seda sisustanud, aga üldine praktika on 
lahtine. Mitmed teadlased on pakkunud, et peaks lähenema riskianalüüsiga, 
mis on väga mõistlik mõte, aga pole praktikas olnud veel kuigi edukas.
2) See riskianalüüs siis hindaks mingi metoodikaga, kas mingis olukorras 
mingi tehnilise meetmega isikustatavate andmete töötlemine vastaks seaduse 
nõuetele või mitte. Lihtsate sõnadega - mis on see lävend, kus maalt me 
suudame taasidentifitseerimist vältida?
3) Omnibuss rõhutab sellise riskianalüüsi tähtsust tulevikus. Eesti 
kogemusest tehisintellekti, pilvteenuste, internetivalimiste jne 
riskianalüüsidega on näidanud, et üldised juhendid on toredad, aga neid ei 
osata rakendada, kui puudub vastav detailne teadmus.
4) Nt Eestis RITi tellitud pilvteenuste ja AI teenuste riskianalüüse 
peetakse edulugudeks, sest nad on konkreetsed. Teaduste akadeemia 
küberturvalisuse komisjoni riskianalüüsid valimiste tehnoloogia ja riigi 
kriitiliste teenuste jaoks on samuti konkreetsed, annavad selgeid nõuandeid, 
kuidas eluga edasi minna.

Ettepanek:
1) Eesti teeb ettepaneku, et Eestisse loodaks kompetentsikeskus, mis toetab 
EDPB-d privaatsuskaitse tehnoloogiate riskianalüüsil.
2) Kompetentsikeskus toetaks omnibussi vajadusi järgmisel moel:
2.1) EL andmekaitse ja omnibussi tuumküsimuste (uued teenused, AI 
rakendamine, põhiõiguste kaitse) lahendamisega, et meil oleks Euroopas 
moodsad e-teenused, mis vastavad meie väärtusruumile.
2.2) Privaatsuskaitse tehnoloogiate standardimine, sertifitseerimine ja 
tehnoloogiadiplomaatia.
2.3) Intsidentide töötlemise ja riskianalüüsi tugiüksus EDPB-le
2.4) Privaatsuskaitse tehnoloogiate ja riskianalüüsi võimekuse arendamine 
keskus (tehnilised riskianalüüsid ja nõuanded, praktilised tehnoloogia 
teekaardid, koolitusmaterjalid, e-riigi teenuste mustandid) koostöö Euroopa 
ja Eesti akadeemiliste partnerite ja tööstusega.
2.5) Kriitiliste EL võimekuste loomise nõustamine andmekaitse tehnoloogiate 
vaatepunktist.
2.6) Pilootprojektide koordineerimine Euroopa tasandil ja võimalusel 
liitlastega, et tugevdada ka kontinentide vahelist andmete ühist kasutamist.

Põhjendused:
1) Eesti e-riik on küps nii teenuste, digitaalse identiteedi, andmete 
kasutuselevõtu kui ka digisuveräänse infotehnoloogia rakendamises. Meie 
kogemused on suurepärased, kuid nende kandmine Euroopasse on seni olnud 
keeruline.
2) Kompetentsikeskuse töö kaudu saaksime Euroopasse suunata Eesti e-riigi 
õppetunde, et ei juhtuks selliseid asju nagu COVID-19 pandeemia ajal, kui 
kehtisid Adolf Hitleri ja Miki Hiire vaktsineerimistõendid, sest ei suudetud 
ehitada kehtivuskinnituse teenust, mis vastaks EL andmekaitsenõuetele. Meil 
oleks see võimekus olemas olnud, Eestis on sellised teenused olnud ID-kaardi 
algusajast, aga meil puudus võimekus seda Euroopasse üle kanda.
3) Eesti on privaatsuskaitse tehnoloogiate varane rakendaja. Eestil on 
olemas riiklik kontseptsioon ja teekaart ning ka vajadus neid rakendada.
4) Rahvusvaheliselt on Eesti seni osalenud OECD 
privaatsuskaitsetehnoloogiate arenduse töörühmades. Eesti saaks 
kompetentsikeskuse arendusest ise kasu ning saaks seda teadmust ka 
eksportida.

Parimatega,

Dan Bogdanov, PhD
Infoturbeinstituudi direktor
Cybernetica AS (Tartu kontor)
Narva mnt 20, 51009 Tartu
Telefon  (+372) 52 75 525
@danbogdanov