Subject: Ed: [ELUS:1638] PRESSITEADE. Eesti teadlased asutasid keskkonna DNA-d uuriva seltsi
From: <[email-masked]>
To: <[email-masked]>
Date: Mon, 27 Oct 2025 12:21:05 +0200

Tähelepanu! Tegemist on väljastpoolt asutust saabunud kirjaga. Tundmatu
saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere

Palun jagage uudist eDNA seltsi loomisest oma asutuse infokanalites, et
huvilised saaksid seltsiga liituda.

Lugupidamisega

Hannes Rohtsalu

Teadussekretär

55525188

 <http://www.elus.ee> www.elus.ee

Saatja: [email-masked]
<[email-masked]> Nimel secretarius ([email-masked]
via seltsid.elus Mailing List)
Saatmisaeg: esmaspäev, 27. oktoober 2025 11:58
Adressaat: [email-masked]
Koopia: "Leho Tedersoo"@lists.ut.ee
Teema: [ELUS:1638] PRESSITEADE. Eesti teadlased asutasid keskkonna DNA-d
uuriva seltsi

PRESSITEADE

Eesti Looduseuurijate Selts

27.10.2025

Kolme Eesti suurema kõrgkooli teadlased panid ühiselt aluse seltsile, mis
aitab tuvastada viiruste levikut ja uurida elurikkust kiiremalt, odavamalt
ja täpsemalt.

Eesti Looduseuurijate Seltsi koosseisu loodi tänavu oktoobris uus
allüksus, kui rahvusvaheliselt tunnustatud teadlased asutasid Eesti eDNA
Seltsi, mille liikmed uurivad keskkonna DNA-d.

eDNA ehk keskkonna DNA on pärilikkusaine erinevatelt organismidelt,
näiteks mullas või vees, mis jõuab keskkonda organismide endi koostises
või nende loomuliku elutegevuse käigus. See võimaldab uurida ökosüsteemide
liigirikkust otse veest, mullast, õhust või setetest kogutud proovidest.

Eesti eDNA seltsi juhataja ja Tartu Ülikooli mükoriisauuringute professor
Leho Tedersoo tõdes, et tegemist on olulise sammuga teaduspõhise ja
keskkonnahoidliku tuleviku suunas. „Keskkonna DNA proovide kogumine on
mitteinvasiivne ja võimaldab ülemaailmseid seireid teha ökosüsteeme
häirimata,” ütles ta.

Abiks ka pandeemia ajal

eDNA meetodeid on Eestis juba kasutatud näiteks COVID-19 reovee seires,
võõrliikide ja parasiitide tuvastamisel, raskesti vaadeldavate liikide
leviku kaardistamisel ning mullaelustiku kirjeldamisel.

Kristel Panksep, molekulaarse ökoloogia teadur nii Tartu Ülikoolis kui
Eesti Maaülikoolis ja üks seltsi asutajaliikmetest, tegeles COVID-19
kriisi ajal reoveeproovidest koroonaviiruse jälgede otsimisega. Ta
seletas, et keskkonna DNA saab anda ülevaate viiruste levikust mingis
kindlas piirkonnas. „Me ei pea kedagi kinni püüdma, piisab vaid
veeproovist. Keskkonnaproove võttes säästame ka loodust ja oma ressursse,
nagu aeg ja raha.“

eDNA uurimise meetodit on kasutatud ka näiteks Võrtsjärves elavate haugide
kudemispiirkondade tuvastamisel. „Traditsioonilised seiremeetodid kalade
seirel on vaatlused ja kinni püüdmine, mis on väga aja- ja
ressursimahukad. Keskkonna DNA võimaldab seda teha nii, et me võtame vaid
vee- või setteproovi ja saame liigi olemasolu veekogus kindlaks teha,“
seletas Panksep.

Panksepa sõnul on eDNA metoodika viimase kümne aastaga hüppeliselt
arenenud ja muudab oluliselt seda, kuidas keskkonda uuritakse. „Keskkonna
DNA metoodika on väga tundlik. Näiteks vähearvukate võõrliikide seire
puhul paneb see aluse ülejäänud seire kavandamiseks,“ ütles ta. Enamus
teisi Euroopa riike juba kasutavad seda meetodit nii pinnase, õhu kui vee
seireks. Panksep rääkis, et sama keskkonnaproov, millest teadlased eDNA
meetoditel parasjagu vajalikud järeldused teevad, on külmikus säilitatav
mitmeid aastaid ja uue idee saamisel on võimalik neid proove taas
kasutada.

Oluline võimalus teadlaste koostööks

Eesti eDNA Selts koondab sarnase huviga teadlasi erinevatest Eesti
teadusasutustest, pakkudes teadmussiiret, koostöövõimalusi ja osalust
ühisrahastusprojektides. Seltsis on 20 asutajaliiget Tartu Ülikoolist,
Eesti Maaülikoolist ning Tallinna Tehnikaülikoolist. Asutajaliikmete hulka
kuuluvad selle ala maailma tipud, kellest mitmel on seoseid ka välismaiste
ülikoolidega.

Eesti eDNA Seltsi eesmärk on arendada ja testida eDNA metoodikaid
erinevates elupaikades ja organismirühmades, integreerida eDNA seire
olemasolevatesse keskkonnauuringutesse, automatiseerida seireprotsesse
ning rakendada tehisaru tulemuste analüüsimisel.

Lisainfo ja liitumine: Leho Tedersoo, [email-masked]
<mailto:[email-masked]>

Illustratsioon: Jane Lees. Fotode autorid (alates liblikast kellaosuti
liikumise suunas): Diacrisia purpurata, Art Villem Adojaan; Sus scrofa,
Veljo Runnel; Cypripedium calceolus, Ott Rebane; Alcedo atthis, Ott
Rebane; Boletus edulis, Allar Antson; Natrix natrix, Jaana Vain, Perca
fluviatilis, Urmas Kaja.

Lugupidamisega

Hannes Rohtsalu

Teadussekretär

55525188

www.elus.ee <http://www.elus.ee>