Subject: FW: Üleriigiline planeering 2050 - Mõjude hindamise aruande eelnõu / Keskkonnamüra osa
From: "info - MKM" <[email-masked]>
To: "info - MKM" <[email-masked]>
Date: Tue, 14 Apr 2026 08:27:30 +0300

From: Anna Semjonova - MKM <[email-masked]> 
Sent: Tuesday, April 14, 2026 7:55 AM
To: info - MKM <[email-masked]>
Subject: Fw: Üleriigiline planeering 2050 - Mõjude hindamise aruande
eelnõu / Keskkonnamüra osa

  ________________________________  
From: Marko Ründva | Kajaja <[email-masked]>
Sent: Tuesday, April 14, 2026 12:09 AM
To: Anna Semjonova - MKM <[email-masked]>
Cc: 'Veiko Kärbla' <[email-masked]>; Tõnis Arjus <[email-masked]>;
Eteri Eha | Kajaja <[email-masked]>
Subject: Üleriigiline planeering 2050 - Mõjude hindamise aruande eelnõu /
Keskkonnamüra osa
 
	Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.	Tere!
 
Vabandan kui oma tagasisidega mõned päevad hiljaks jäin, aga loodetavasti
saate seda siiski arvestada. Lisasin koopia reale ka Hendrikson DGE müra
eksperdi Veiko Kärbla ja riigiarhitekt Tõnis Arjuse, kellega olen oma
mõtteid lühemas versioonis juba varasemalt jaganud.
Esitan täiendavad kommentaarid ja tähelepanekud üleriigilise planeeringu
„Eesti 2050“ mõjude hindamise aruande peatüki 4.5 „Välisõhu kvaliteet“
kohta. Juhin tähelepanu kriitilisele vastuolule aruande lk 38 toodud
seisukohtades, mis võivad tulevikus halvata Eesti linnade kestliku arengu
ja tihendamise eesmärgid.
Tagasiside koondtabelit analüüsides nähtub, et peatükis 4.5 esitatud
keskkonnamüra seisukohad tuginevad suuresti Sotsiaalministeeriumi ja
Terviseameti sisendile (10.11.2023). Juhin tähelepanu, et need seisukohad
on kitsalt ühe valdkonna kesksed ning ei arvesta planeeringu ülejäänud
strateegiliste eesmärkidega, töötades neile otseselt vastu.
Aruandes (lk 37) on märgitud: „Euroopa Komisjoni 2021. aastal avaldatud
suuniste raames on seatud „Nullsaaste eesmärgid aastaks 2030“, mille
kohaselt peaks Euroopa Liit vähendama 30% võrra transpordimürast pidevalt
häiritud inimeste osakaalu ning rohkem kui 55% võrra õhusaastest tingitud
tervisemõjusid, sh enneaegseid surmasid.“
Tänaseks hetkeks on selgunud, et seda eesmärki ei ole võimalik täita
Euroopa Liidus ja vastav informatsioon on olemas kas Euroopa
Keskkonnaagentuuri kodulehel:
*
https://www.eea.europa.eu/en/europe-environment-2025/thematic-briefings/en
vironment-and-human-health/environmental-noise-and-impacts-on-human-health
*
https://www.eea.europa.eu/en/analysis/publications/sustainability-of-europ
es-mobility-systems-2025/transport-noise
*
https://www.eea.europa.eu/en/analysis/publications/outlook-to-2030-can-the
-number-of-people-affected-by-transport-noise-be-cut-by-30
Seetõttu ei ole otstarbekas ka sellele suunisele viidata, sest
üleriigilises planeeringus ei nähta ette lähiperspektiivi tegevusi, mis
oleksid suunatud selle tähtaja eesmärkidega seoses. Ettepanek on viidatud
lõik eemaldada seletuskirjast, kuna ei oma sisulist tähendust käesoleva
planeeringu kontekstis. Selles osas on olulisem info Eesti
liiklussageduste kasvu kohta:
https://www.transpordiamet.ee/uudised/liiklus-riigiteedel-kasvas-aastaga-4
4-protsenti Ehk ei ole asjakohane välja tuua Euroopa Komisjoni
ebarealistlikku suunist (nagu selle suunise alusel midagi läheks paremaks)
ja samaaegselt mitte käsitleda seda, et Eesti maanteedel (eriti Tallinna
ja Tartu suundavatel maanteedel) on liiklussagedused pidevas kasvutrendis.
Aruandes (lk 38) on märgitud: „Oluline on vältida uute müratundlike
objektide kavandamist mürarikkasse keskkonda ja uute mürarikaste objektide
kavandamist müratundlike alade lähedusse [...] Eesmärgiks tuleb võtta, et
pidevast märkimisväärsest mürast mõjutatud elanike arv ei suureneks.“
See seisukoht on vastuolus planeeringu üldise visiooniga (RAE 3, RAE 4 ja
RAE 7), mis näeb ette asulate tasakaalustatud tihendamist ja kestlikku
liikuvust. Kui üleriigilisse planeeringusse jäävad antud sõnastused, siis
minu hinnangul see tähendab järgmist:
1.  Välistame uue raudtee- ja trammiliikluse arendamise: Keeld rajada
"mürarikkaid objekte" müratundlike alade (asulate) lähedusse tähendab
praktikas seda, et Tallinnasse ei tohi enam rajada ühtegi uut trammiteed,
Tallinna ringraudteed või uusi ühendusteid ega Läänemaale uut raudteed (nt
Haapsalu raudtee taastamine). Raudtee ja trammiliin on mürarikkad
objektid, kuid nende eesmärk on vähendada autostumist (suurenev
rööbastranspordi liiklus toob kaasa suurema raudteeliikluse ja
trammiliiklusest põhjustatud liiklusmüra). Selline sõnastus välistab
riiklikult tähtsad ja keskkonnasäästlikud transpordiprojektid, andes
"veto-instrumendi" igasuguse ühistranspordi arendamise peatamiseks
asustatud piirkondades, sest esimene eelistus on „vältida“ ja kui ei
õnnestu „vältida“, siis rakendada müra vähendamise meetmeid.
2.  Tõkestame elu toomise linnasüdamesse: Nõue, et müratsoonis elavate
inimeste arv ei tohi suureneda, on sisuliselt keeld ehitada uusi eluruume
linnades (aruandes ei ole defineeritud, mis on mürarikas keskkond). Iga
uus kortermaja tänava ääres suurendab statistiliselt "müratsoonis elavate
inimeste arvu", isegi kui hoone ehitustehnilised lahendused ja vaiksed
siseõued tagavad elanikele tervisliku keskkonna. See sunnib
arendustegevuse linnasüdamest eemale (valglinnastumine), kuna linna
krundid on paratamatult suurema mürakoormusega.
3.  Soodustame autostumist ja valglinnastumist: Tõrjudes inimesed
"vaiksetesse" äärelinnadesse ja linnade lähistele valdadesse, kasvatame
sundliikuvust ja autostumist. See suurendab müra poolt mõjutatud inimeste
hulka kogu piirkonnas – tegemist on näilise lahendusega, mis lükkab
probleemi linnasüdamest lihtsalt kaugemale ja koormab keskkonda
kokkuvõttes rohkem.
 
Planeeringu eesmärk peaks olema liiklusmüra ohjamine läbi autostumise
vähendamise, mitte ühistranspordi ja tiheda asustuse keelustamine.
Ettepanekud sõnastuse muutmiseks:
*   Algne tekst lk 38: „Eesmärgiks tuleb võtta, et pidevast
märkimisväärsest mürast mõjutatud elanike arv ei suureneks.“
*   Pakutav uus sõnastus: „Eesmärgiks on tagada, et uute arenduste
kavandamisel müratundlikesse piirkondadesse rakendatakse terviklikke
leevendusmeetmeid, mis tagavad elanikele tervisliku sise- ja
väliskeskkonna, toetades samaaegselt asustuse tihendamise ja säästva
liikuvuse eesmärke.“
*   Algne tekst lk 38: „Oluline on vältida uute müratundlike objektide
kavandamist mürarikkasse keskkonda ja ...“
*   Pakutav uus sõnastus: „Müratundlike objektide kavandamisel mürarikaste
transpordikoridoride lähedusse tuleb eelistada lahendusi, mis
integreerivad müraleevenduse hoone arhitektuuri ja kvartali planeeringusse
(nt suletud perimeeter, müratõkked, vaiksed siseõued), tagades
elukeskkonna kvaliteedi säilimise.“
*   Algne tekst lk 38: „Oluline on vältida uute mürarikaste objektide
kavandamist müratundlike alade lähedusse...“
*   Pakutav uus sõnastus: „Uue taristu kavandamisel tuleb eelistada
lahendusi, mis soodustavad säästvate liikumisviiside (sh raudtee- ja
trammiliiklus) eelistamise asustatud piirkondades. Planeerimised ja
projekteerimisel näha ette meetmed, mille tulemusel ei ületata kehtestatud
liiklusmüra normtasemeid piirnevatel müratundlikel aladel.“
*   Täiendav ettepanek sõnastuse osas: Fookus liiklusmüra vähendamisele -
selle asemel, et piirata asustuse arengut ja ühistranspordi rajamist,
tuleb üleriigilises planeeringus seada eesmärgiks pidev ja süsteemne
tegelemine liiklusmüra vähendamisega allika juures. Ainult liikluskoormuse
ohjamise, kiiruse piiramise, müraleevendusmeetmete rakendamise,
autostumise vähendamise kaudu on võimalik reaalselt parandada enamiku
Eesti elanike olemasolevat elukeskkonda (ca 70% Eesti elanikes elab
eluruumides, mis on ehitatud enne 1991.a). Passiivne arenduste keelamine
ei lahenda olemasolevate elanike probleeme, vaid pigem süvendab neid läbi
suureneva autoliikluse.
Üleriigiline planeering peab pakkuma tasakaalustatud riiklikku vaadet,
mitte muutuma kitsaste ametkondlike reeglite kogumiks, mis töötab vastu
Eesti arengule ja millele viidates on võimalik jätkuvalt
detailplaneeringuid mitte kooskõlastada. Palun viia mürapeatükk kooskõlla
planeeringu üldiste asustus- ja liikuvuseesmärkidega, vältides lahenduste
lukustamist.
Loodetavasti on siin ettepanekuid, mida saate töögrupis kaaluda. Kui on
vaja täiendavaid selgitusi, siis olen alati seda tegema.
 
Tervitades 
 
Marko Ründva 
juhatuse liige | +372 5626 4614 | [email-masked] 
Kajaja Acoustics OÜ | Laki põik 2, 12915 Tallinn, Eesti | www.kajaja.ee