SISEministri KÄSKKIRI	25.11.2009nr 218L	

	
Siseministeeriumi valitsemisala raamatupidamise sise-eeskiri

	
Käskkiri kehtestatakse raamatupidamise seaduse paragrahvi 2 lõike 4 ning Vabariigi Valitsuse 11.05.2004 määruse nr 185 „Siseministeeriumi põhimäärus” paragrahvi 20 lõike 2 punkti 2 ja rahandusministri 11.12.2003 määruse nr 105 „Riigi raamatupidamise üldeeskiri” paragrahvi 1 lõike 4 alusel.

1. peatükk	
ÜLDSÄTTED

1.	Siseministeeriumi raamatupidamise sise-eeskirja eesmärk ja üldpõhimõtted
1.1.	Siseministeeriumi (edaspidi ministeerium) valitsemisala raamatupidamise sise-eeskirja (edaspidi eeskiri) eesmärgiks on ministeeriumi kui raamatupidamise seaduse § 2 lõikes 4 nimetatud riigiraamatupidamiskohustuslase raamatupidamise ja finantsaruandluse korra kehtestamine.
1.2.	Eeskiri lähtub Eesti heast raamatupidamistavast. Eeskirjas kirjeldatud arvestusmeetodid tulenevad  raamatupidamise seadusest (edaspidi RPS), rahandusministri 11.12.2003 määrusest nr 105 “Riigi raamatupidamise üldeeskiri” (edaspidi ÜE) ja Raamatupidamise Toimkonna juhenditest (edaspidi RTJ).
1.3.	Eeskiri selgitab ja täpsustab Eesti hea raamatupidamistava nõudeid ministeeriumi suhtes ning on ministeeriumi raamatupidamise sise-eeskirjaks RPS § 11 ja ÜE § 1 lg 4 mõistes.
1.4.	Ministeeriumi raamatupidamist peetakse detsentraliseeritult ministeeriumi enda, valitsemisalas olevate ametite ja asutuste kohta ning tsentraliseeritult maavalitsuste ja nende hallatavate asutuste kohta (edaspidi raamatupidamisüksus), millele on ÜE lisas 2 avatud iseseisev tehingupartneri kood.
1.5.	Raamatupidamisüksused on ministeeriumi raamatupidamiskohustuslased.
1.6.	Raamatupidamisüksuse spetsiifilisest tegevusvaldkonnast ja/või haldusala raamatupidamise organisatoorsest korraldusest (tsentraliseeritud või detsentraliseeritud) tulenevad, raamatupidamist ja finantsaruandlust reguleerivad korrad, mida eeskiri ei käsitle, kehtestatakse raamatupidamisüksuse juhi käskkirja või korraldusega.
1.7.	Arvestusvaldkondades, mida käesolevas eeskirjas ei käsitleta, lähtutakse eeskirja p 1.2 nimetatud õigusaktidest ja juhenditest. 
2.	Eeskirjas kasutatavad mõisted
2.1.	Tehingupartnerid - avaliku sektori üksuste majandusarvestuses eristatavad majandustehingute osapooled, kellele on omistatud tunnused – tehingupartneri koodid (ÜE lisa 2), eesmärgiga võimaldada koostada avaliku sektori üksuste konsolideeritud finantsaruandeid.
2.2.	Tegevusala – COFOG (Classification of the Functions of Government) süsteemile põhinev kulude liigendus, millele on omistatud tunnused - tegevusalade koodid (ÜE lisa 3).
2.3.	Allika kood – välismaise sihtfinantseerimise, sh EL erinevate struktuuritoetuste fondide ja nendega kaasnevate kaasfinantseerimiste liigendamiseks omistatud tunnus (ÜE lisa 4).
2.4.	Rahavoo kood – ÜE kontoplaanis määratud kontode liikumise jälgimiseks omistatud tunnus (ÜE lisa 5).
2.5.	Saldoandmik - kontokombinatsioonide ja nende saldode järjestatud loetelu kehtiva kontoplaani järgi.
2.6.	Meetmeandmik – saldoandmik tulude ja kulude kohta meetmete kaupa.
2.7.	Meede - omavahel seotud tegevuste kogumid, mida on ühe strateegilise eesmärgi saavutamiseks vaja ellu viia, sh näiteks programmid, suuremad projektid ja strateegilised investeeringud.
2.8.	Aruandeperiood – periood, mille jooksul toimunud majandustehingute kirjendid võetakse arvesse aruannete koostamisel. Lühim aruandeperiood on kalendrikuu. Majandusaasta aruandeperiood on kalendriaasta.
2.9.	Analüütiline ja sünteetiline arvestus – majandusinformatsiooni liigendamise erinevad detailsuse tasemed. Sünteetiline arvestus on majandusinformatsiooni kirjendamine raamatupidamiskontodele. Analüütiline arvestus on raamatupidamiskontodele kirjendatud majandusinformatsiooni detailiseerimine (nõuded ja kohustused – kelle vastu jms). Analüütilist arvestust peetakse majandustarkvara pearaamatust eristatud moodulites (registrites), teise tarkvara abil või käsitsi.
2.10.	Konsolideerimine - raamatupidamisüksuste aruannete ühendamine nii, nagu oleks tegemist ühe raamatupidamiskohustuslasega. Konsolideerimisega kaasneb elimineerimine, milline tehing on konsolideerimisgruppi kuuluvate isikute omavaheliste vastandtehingute (tulud-kulud, nõuded-kohustused) liitmine nii, et grupi aruandes neid ei esine.
2.11.	Eelarvejuht (ka volitatud isik) – määratud isik või isikud, kellele on asutuse juhi poolt antud õigus käsutada asutuse eelarve vahendeid kinnitatud eelarve piires ja struktuuris, millist õigust teostab vastutav isik kulude aktsepteerimisega eelarveklassifikaatorite või eelarvekontode liigenduses.
2.12.	Aktsepteerimine - majandustehingu toimumise ja õiguspärasuse kinnitamine (digi)allkirjaga (sh elektrooniline kinnitamine) ning eelarve tunnuse määramine eelarveklassifikaatorite/eelarvekontode liigenduses. Toiming kuulub eelarvejuhi (või volitatud isiku) ja kuludokumendi kontrollija kompetentsi.
2.13.	Eelarveklassifikaator – riigieelarve struktuuri sisaldav liigenduse kood, mis koosneb tunnustest, mille alusel toimub kassapõhise eelarve täitmise jälgimine.
2.14.	Eelarvekonto – tekkepõhise eelarve konto, millega liigendatakse tekkepõhist eelarvet eelarvejuhtide/eelarveüksuste lõikes. 
2.15.	Kuludokumendi kontrollija – töötaja, kes kontrollib algdokumendil RPS § 7 nõutavate rekvisiitide olemasolu ning lähtudes heast raamatupidamise tavast kirjendab majandustehingud.
2.16.	Majandustehingute kirjendamine – majandustehingute kajastamine raamatupidamisarvestuses nõuetekohases liigenduses.
2.17.	Siire – riigi raamatupidamisüksuste vahelised varade, kohustuste, tulude ja kulude vastastikused üleandmised, milliste mõju valitsemis- või haldusala finantsaruannete koostamisel elimineeritakse.
2.18.	Sihtfinantseerimine – teatud otstarbel või tingimustel saadud ja antud toetused. Riigiraamatupidamisüksuste vahelisi saadud ja antud toetusi kajastatakse siiretena, kui need ei ole välismaise sihtfinantseerimise vahendamine või välismaise sihtfinantseerimisega seotud kaasfinantseerimine.
2.19.	E-riigikassa – interneti rakendus riigieelarve kassaliseks teenindamiseks – sooritada makseid, jälgida laekumisi, esitada ja saata teatiseid ning saada aruandeid.
2.20.	E-riigikassa konto – asutustele arveldamiseks avatud kontod – kulukonto ja lisakontod ehk tulukontod, mis avatakse tululiikide lõikes.
2.21.	REIS – riigieelarve infosüsteem. Elektrooniline riigieelarve planeerimise ja andmete korje süsteem, mille kaudu toimub pikaajaline eelarve planeerimine, sh arengukavade (tekstiline osa) ja finantsplaanide (numbriline osa) sisestamine kui ka iga-aastase riigieelarve (sh tegevuskava ja finantsplaani) ja tegevuskava täitmise aruande sisestamine.

2. peatükk
KONTOPLAAN

3.	Kontoplaan ja kontolaiendid
3.1.	Raamatupidamisüksuses kasutatakse majandustehingute kirjendamiseks ÜE lisas 1 kinnitatud kontoplaani (6-kohalised raamatupidamise kontod, tehingupartnerite-, tegevusalade-, allikate ja rahavoo koodid).
3.2.	Raamatupidamisüksuses detailsema majandusinformatsiooni liigendamiseks kasutatakse vajadusel 8-kohalisi raamatupidamise kontosid. 
3.3.	Tehingute kirjendamisel lisatakse valitud kontole tehingupartneri kood, kui kontoplaanis on kontol vastavas veerus märge “nõutav”. Tehingupartneri koodi lisamine on nõutav riigi konsolideerimisgrupi siseste tehingute eristamiseks ja konsolideeritud aruannete koostamiseks ning muu analüütilise informatsiooni saamiseks ( tehingud residentidega ja mitteresidentidega vms).
3.4.	Põhivara kontodel on tehingupartneri kood nõutav ainult aruandeaasta põhivara soetuste (rahavoo kood 01) korral.
3.5.	Allika kood on nõutav:
3.5.1 	sihtfinantseerimisega seotud nõuete ja kohustuste kontodel, sh kaasfinantseerimise nõuete ja kohustuste kontodel;
3.5.2 	saadud ja antud välisabi sihtfinantseerimise tulu- ja kulukontodel, sh kaasfinantseerimise ja sihtfinantseerimise vahendamise kontodel (kontogrupp 350, 450).
3.6.	Tegevusala kood kajastab asutuse poolt täidetavaid funktsioone ning tegevusala kood lisatakse kõikide tulemiaruande kulukontode korral (välja arvatud siirded).
3.7.	Kinnisvarainvesteeringute, materiaalse põhivara ja bioloogiliste varade kontodel lisatakse tegevusala kood ainult aruandeaasta soetuste kohta.
3.8.	Ministeerium kasutab oma igapäevase tegevuse kajastamiseks tegevusala koodi 03600 – muu avalik kord ja julgeolek ning Eesti Siseturvalisuse Muuseumi tegevuse kajastamiseks 08203 - muuseumid.
3.9.	Politsei- ja piirivalveamet (edaspidi PPA) ning Kaitsepolitseiamet (edaspidi KAPO) kasutavad oma igapäevase tegevuse kajastamiseks tegevusala koodi 03100 – politsei.
3.10.	Päästeamet (edaspidi PÄA), Häirekeskus (edaspidi HK) ja päästekeskused (edaspidi PK) kasutavad oma igapäevase tegevuse kajastamiseks tegevusala koodi 03200 – päästeteenused.
3.11.	Sisekaitseakadeemia (edaspidi SKA) kasutab oma igapäevase kõrgharidusalase tegevuse kajastamiseks tegevusala koodi 09400 – kõrgkoolid, kutseõppealaste struktuuriüksuste tegevuse kajastamiseks tegevusala koodi 09222 – kutseõppeasutused, täiendõppe struktuuriüksuse (ATAKi) tegevuse kajastamiseks tegevusala koodi 01330 – muud üldised teenused.
3.12.	Siseministeeriumi infotehnoloogia ja arenduskeskus (edaspidi SMIT) kasutab oma igapäevase tegevuse kajastamiseks tegevusala koodi 03600 – muu avalik kord ja julgeolek.
3.13.	Maavalitsuste raamatupidamisüksus (edaspidi MV) kasutab maavalitsuste igapäevase tegevuse kajastamiseks tegevusala koodi 01110 – keskvalitsuse täidesaatvad ja seadusandlikud organid, maavalitsuste hallatavate asutuste – lastekodude – igapäevase tegevuse kajastamiseks tegevusala koodi 10400 – lastekodud ning laste- ja noortekodude – igapäevase tegevuse kajastamiseks tegevusala koodi 10401 – laste ja noorte sotsiaalhoolekandeasutused.
3.14.	Muude allpool loetletud kulude korral kasutatakse järgmisi tegevusala koode:
3.14.1.	proteeside, tehniliste abivahendite soetamise ja laenutamisega seotud kulude korral kasutatakse tegevusala koodi 07130 – ravivahendid ja -seadmed;
3.14.2.	erivajadustega inimese riikliku hoolekandega seotud kulude korral kasutatakse tegevusala koodi 10121 – muu puuetega inimeste sotsiaalne kaitse;
3.14.3.	laste riikliku hoolekandega seotud kulude korral kasutatakse tegevusala koodi  10402 – muu perekondade ja laste sotsiaalne kaitse;
3.14.3.	maakorralduslike töödega ja maakonnaplaneeringuga seotud kulude ning Vabariigi Valitsuse omandireformi reservfondist eraldatud vahenditest tehtud kulutuste korral kasutatakse tegevusala koodi 04210 – maakorraldus;
3.14.4.	kohaliku bussiliikluse subsiidiumitega seotud kulude korral kasutatakse tegevusala koodi 04510 – maanteetransport;
3.14.5.	veetranspordi subsiidiumitega seotud kulude korral kasutatakse tegevusala koodi 04520 – veetransport;
3.14.6.	raudteetranspordi subsiidiumite ja järelvalvega seotud kulude korral kasutatakse tegevusala koodi 04530 – raudteetransport;
3.14.7.	lennuliikluse subsiidiumitega seotud kulude korral kasutatakse tegevusala koodi   04540  – õhutransport;
3.14.8.	tervisespordi arenguprogrammi ja kooliõpilaste ujumise algõppe toetusega seotud kulude korral kasutatakse tegevusala koodi 08102 – sporditegevus (v.a spordikoolid);
3.14.9.	noorte teavitamise ja nõustamisega ning avatud noortekeskustega seotud kulude korral kasutatakse tegevusala koodi 08107 – noorsootöö ja noortekeskused;
3.14.10.	toetused alaealiste komisjonidele kajastatakse tegevusala koodiga 03600 – muu avalik kord ja julgeolek;
3.14.11.	õppelaenude kustutamine oma asutuse töötajale ja sellega kaasnev erisoodustusmaksu kulu kajastatakse asutuse põhitegevusala koodiga;
3.14.12.	kultuuriüritustega ja -teenustega seotud kulude korral kasutatakse tegevusala koodi 08208 – kultuuriüritused;
3.14.13.	turismi edendamise ja arenguga seotud kulude korral kasutatakse tegevusala koodi 04730 – turism;
3.14.14.	maakondliku arenguga seotud kulude korral kasutatakse tegevusala koodi 04900 – muu majandus;
3.14.15.	rahvastiku registri toimingutega seotud kulud kajastatakse tegevusala koodiga 03600 – muu avalik kord ja julgeolek;
3.14.16.	loodusõnnetuste tagajärjel tekkinud toimetulekuraskuste ja kahjustuste likvideerimiseks eraldatud toetused kajastatakse tegevusala koodiga 10900 – muu sotsiaalne kaitse;
3.14.16.	kohaliku omaalgatuse programmiga seotud kulud kajastatakse tegevusala koodiga 04740 – üldmajanduslikud arendusprojektid;
3.14.17.	uimasti- ja HIV/AIDSi, südame- ja veresoonkonnahaiguste jms ennetusega seotud kulud kajastatakse tegevusala koodiga 07400 – avalikud tervishoiuteenused;
3.14.18.	keskkonnakaitsealase teadlikkuse tõstmise projektiga seonduvad kulud kajastatakse tegevusala koodiga 05600 – muu keskkonnakaitse;
3.14.19.	Euroopa Liidu teavitusprojektidega, infopunktide võrgustiku rajamise ja haldamisega seotud kulud ning Põhjamaade Ministrite Nõukogu toetused kajastatakse tegevusala koodiga 01600 – muud üldised valitsussektori teenused;
3.14.20.	valimiste ja referendumite läbiviimisega seotud kulude kajastamiseks kasutatakse tegevusala koodi 01600 – muud üldised valitsussektori teenused;
3.14.21.	kirikute ja koguduste tegutsemise, hoonete hooldamise ja remontimise toetamisega  seotud kulude kajastamiseks kasutatakse  tegevusala koodi 08400 – religiooni- ja muud ühiskonnateenused;
3.14.22.	poliitiliste parteide toetamisega seotud kulude kajastamiseks kasutatakse tegevusala koodi 08400 – religiooni- ja muud ühiskonnateenused;
3.14.23.	muude antud toetuste korral kasutatakse toetuse eesmärgi tegevusala koodi.
3.15.	Rahavoo koodi lisamine on nõutav rahavoogude aruande koostamiseks ning rahavoo kood lisatakse finantsinvesteeringute, laenu- ja liisingnõuete, kinnisvarainvesteeringute, põhi- ja bioloogiliste varade, laenu- ja dividendikohustuste ja põhivara sihtfinantseerimise kontodele.
3.16.	Aruandeaasta alguses viiakse kõik saldod, millel on rahavoo kood nõutav, üle rahavoo koodile 00, aruande jooksul kajastatakse nende kontode saldode muutusi vastavalt ÜE lisas 5 toodud rahavoo koodidele.
3.17.	Riigieelarvest e-riigikassa kaudu väljamaksete teostamisel kasutatakse rahandusministri poolt kinnitatud eelarveklassifikaatoreid kõige detailsemates koodides.

3. peatükk
ARUANDED

4. 	Saldoandmik ja tegevusaruanne
4.1.	Raamatupidamisüksused koostavad ÜE lisades 1, 2, 3, 4 ja 5 toodud kontoplaani järgi saldoandmiku ÜE §-s 8 toodud perioodide kohta.
4.2.	Saldoandmik esitatakse iga kuu kohta. Saldoandmik sisestatakse rahandusministeeriumi saldoandmike infosüsteemi hiljemalt aruandekuule järgneva kuu viimaseks kuupäevaks, välja arvatud saldoandmikud aasta lõpu seisuga.
4.3.	Raamatupidamisüksused esitavad igakuiselt meetmeandmiku, mis on vastavuses saldoandmiku tulude ja kuludega. Meetmeandmik sisestatakse rahandusministeeriumi saldoandmike infosüsteemi hiljemalt aruandekuule järgneva kuu viimaseks kuupäevaks, välja arvatud meetmeandmik aasta lõpu seisuga.
4.4.	Raamatupidamisüksused on kohustatud esitama oma saldoandmiku ja meetmeandmiku aasta lõpu seisuga hiljemalt järgmise aasta 28. veebruariks.
4.5.	PPA, PÄA, SKA, SMIT sisestavad REISi ja maavalitsused esitavad ministeeriumile elektroonselt tegevuskava täitmise aruande hiljemalt aruandeaastale järgneva aasta 15. veebruariks. Tegevusaruanne esitatakse elektroonselt hiljemalt aruandeaastale järgneva aasta 01. aprilliks. PÄA ja maavalitsused esitavad oma haldusala kohta tegevuskava täitmise koondaruande ja koondtegevusaruande.
4.6.	     Ministeerium, SKA, SMIT, KAPO, PPA, PÄA ja MV koostavad aasta lõpu seisuga pärast saldode vastavuse kontrolli etteantud vormi (lisa 1) kohaselt saldode vahede kohta ülevaate koos selgitustega ning esitavad selle hiljemalt aruandeaastale järgneva aasta 31. märtsiks elektrooniliselt ministeeriumi pearaamatupidajale. PÄA esitab oma ja haldusala asutuste saldoandmikes olevate vahede kohta koondülevaate.
4.7.	     Ministeerium, SKA, SMIT, KAPO, PPA, PÄA ja MV koostavad iga kvartali lõpu seisuga pärast saldoandmike esitamise tähtaega kahe nädala jooksul etteantud vormi (lisa 2) kohaselt rahavoo koodide 15 ja 16 liikumise aruande ning esitavad elektrooniliselt ministeeriumi pearaamatupidajale. PÄA esitab oma ja haldusala asutuste kohta  koondaruande.
4.8.	     Maavalitsused koostavad kaks korda aastas (seisuga 30.06 ja 31.12) etteantud vormi (lisa 3) kohaselt maade järelmaksunõuete maksetähtaegu ületavate nõuete kohta aruande ning esitavad elektrooniliselt ministeeriumi pearaamatupidajale aruandekuule järgneva kuu 25. kuupäevaks.
4.9.	    Ametid, SKA ja MV esitavad ministeeriumile iga-aastaselt nõuete lootusetuks kandmise aruande (lisa 4) aruandeaastale järgneva aasta 25. jaanuariks.
 
4.10.	Nõuete lootusetuks kandmise aruanne peab sisaldama järgmisi andmeid:
4.10.1.	aruande esitaja, aruandeaasta, esitamise kuupäev;
4.10.2.	asutuse nimi, kelle bilansis kajastus lootusetuks kantud nõue;
4.10.3.	nõude summa;
4.10.4.	nõude tekkimise aeg (kuupäev, aasta)
4.10.5.	võlgniku nimi;
4.10.6.	selgitus nõude sisule;
4.10.7.	taotleja hinnang nõude laekumisele;
4.10.8.	komisjoni otsus ja põhjendus;
4.10.9.	koondsumma (kokkuvõttev summa aastas lootusetuks kantud nõuete kohta).
4.11.	Punktis 4.10.5. nimetatud andmeid ei esitata lootusetuks kantud trahvinõuete kohta.
5.	Majandusaasta aruanne
5.1.	Ministeeriumi majandusaasta aruanne koosneb tegevusaruandest ja raamatupidamise aastaaruandest. Raamatupidamise aastaaruande koosseisus esitatakse riigieelarve täitmise aruanne. Majandusaasta aruanne koostatakse vastavuses RPS, RTJ- de, ÜE ja eeskirja nõuetega, võttes aluseks ÜE lisas 7 toodud vormid.
5.2.	Ministeeriumi majandusaasta aruanne koostatakse ministeeriumi rahandusosakonnas. 
5.3.	Raamatupidamise aastaaruande koostamise aluseks on ministeeriumi konsolideerimisgrupi saldoandmik, milles valitsemisala raamatupidamisüksuste ühesuguste kontokombinatsioonide saldod on rida-realt liidetud ja nendevahelised nõudeid, kohustusi, netovara, tulusid ja kulusid kajastavad kontokombinatsioonide saldod, mille tehingupartneri koodi neli esimest numbrit on 0150, elimineeritakse.
5.4.	Tegevusaruande koostamist koordineerib ministeeriumi arendusnõunik. Tegevusaruande koostamise aluseks on punktis 4.5 nimetatud asutuste poolt esitatud tegevusaruanded (va tähtsamad majandusnäitajad, mis esitatakse konsolideeritult), mis tehakse aruande koostajatele (ministeeriumi põhiosakondadele) kättesaadavaks  ministeeriumi võrguketta kaudu.  
5.5.	Majandusaasta aruanne koos siseauditi eest vastutava isiku hinnanguga aruande õigsuse ja tehingute seaduslikkuse kohta esitatakse allkirjastamiseks kantslerile ning sise- ja regionaalministrile.
5.6.	Ministrite ja kantsleri poolt allkirjastatud majandusaasta aruanne esitatakse kinnitamiseks Vabariigi Valitsusele ja avalikustatakse ministeeriumi veebilehel riigieelarve seaduses sätestatud tähtajaks.
5.7.	Ministeeriumi valitseva ja olulise mõju all olevate juriidiliste isikute kinnitatud ja auditeeritud majandusaasta aruanded kogutakse ministeeriumi rahandusosakonda nelja kuu jooksul aruandeaasta lõppemise kuupäevast.
6.	Statistilised aruanded ja tuludeklaratsioonid
6.1.	Statistilised aruanded koostatakse ja esitatakse Statistikaametile kinnitatud mahus ja tähtaegadel.
6.2.	Tulu- ja sotsiaalmaksu ning kohustusliku kogumispensioni,  töötuskindlustusmaksete ja käibemaksu deklaratsioonid esitatakse Maksu- ja Tolliametile elektroonselt vastavalt seaduses määratud kuupäevadele ja vormidele.
7.	Kassalise täitmise aruanded
7.1.	Raamatupidamisüksuses, kus kasutatakse rahandusministri loal pankades avatud arvelduskontosid projektide ja programmide sihtfinantseerimiseks, koostavad ja esitavad  laekunud tulude ja nende arvelt tehtud kulude kohta aruande e-riigikassasse vastavalt rahandusministri poolt kehtestatud korrale.
7.2.	Riigieelarve kulude kassapõhist arvestust korraldab Rahandusministeeriumi riigikassa osakond.

4.peatükk
MINISTEERIUMI RAAMATUPIDAMISE KORRALDUS

8.	Ministeeriumi raamatupidamissüsteemi struktuur
8.1.	Riigiraamatupidamiskohustuslane RPS mõistes on ministeerium oma valitsemis- ja haldusala ulatuses. Riigiraamatupidamiskohustuslase tegevust, sealhulgas raamatupidamise korraldust juhib kantsler.
8.2.	Ministeerium riigiraamatupidamiskohustuslasena korraldab oma raamatupidamisarvestust ja aruandlust detsentraliseeritult raamatupidamisüksuste (vt eeskirja punkt 1.4) kaudu. Raamatupidamisüksuse raamatupidamise korraldust juhib raamatupidamisüksuse juht.
8.3.	Raamatupidamist korraldab vahetult, talle ametijuhendis pandud pädevuse piires, raamatupidamisüksuse pearaamatupidaja või muu ametinimetusega raamatupidaja ülesandeid täitev isik (edaspidi üksuse pearaamatupidaja).
8.4.	Üksuse pearaamatupidaja ülesanded on:
8.4.1.	raamatupidamisarvestuse vahetu korraldamine ametiasutus(t)es ja hallatavates asutustes;
8.4.2.	haldusala raamatupidamisarvestusel baseeruvate finantsaruannete koostamine, sh raamatupidamisüksuse konsolideeritud aruandluse koostamine, või nende aruannete koostamiseks nõutavate raamatupidamisandmete koondamine, süstematiseerimine  ja esitamine kõigile õigustatud subjektidele vastavalt ÜE 3. peatükis ja eeskirja 3. peatükis sätestatule;
8.4.3.	valitseva või olulise mõju all olevate juriidiliste isikute finantsaruandluse tähtaegse esitamise kontroll rahandusministri kehtestatud korrale ning olulise mõju all olevate isikute majandustulemuse arvesse võtmine vastavalt sellele, kelle bilansis kajastuvad finantsinvesteeringud nimetatud isikutesse.
8.5.	Ministeeriumi pearaamatupidaja ülesanded on:
8.5.1.	üksuste pearaamatupidajate raamatupidamisalase tegevuse metoodiline juhendamine;
8.5.2.	riigi raamatupidamismetoodika juurutamise korraldamine ja vajalike täiendavate juhendmaterjalide väljatöötamine;
8.5.3.	ministeeriumi raamatupidamisarvestusel baseeruvate konsolideeritud finantsaruannete koostamine vastavalt ÜE 3. peatükis ja eeskirja 3. peatükis sätestatule.
9.	Varade ja kohustuste kajastamine
9.1.	Varade ja kohustuste kajastamisel lähtutakse ÜE § 13.
9.2.	Üldjuhul kajastatakse varad selle raamatupidamisüksuse bilansis, kelle majandustegevuses need igapäevaselt osalevad kui vara valitseja poolt ei ole määratud teisiti.
9.3.	Tsentraliseeritud raamatupidamisarvestuse korral ei peeta asutuste kohta iseseisvat bilanssi ning nende varad ja kohustused kajastatakse tsentraliseeritud raamatupidamisüksuse bilansis. 
9.4.	Kui üks raamatupidamisüksus finantseerib teiste üksuste varade soetust (sh ka osaline finantseerimine), siis antakse soetatud varad üle nende kasutajate bilanssi kui vara valitseja poolt ei ole määratud teisiti.
9.5.	Kui varade arvestus ja soetus on tsentraliseeritud ühe asutuse tasandile (nt SMITis info- ja sidesüsteemide hankimine ja haldamine) ning nimetatud asutus kontrollib nende varade kasutamist ning kannab põhilisi antud vara kasutamisega seotud riske, siis varad kajastatakse selle raamatupidamisüksuse bilansis.
9.6.	Asutuse halduses või vastutaval hoiul olevate varade (nt konfiskeeritud varad, leiud ja asitõendid) arvestust peetakse bilansiväliselt. Arvestus korraldatakse vastavalt raamatupidamisüksuse juhi käskkirja või korraldusega kehtestatud reeglitele, millised peavad tagama kontrolli võimaluse haldamisel olevate vahendite kasutamise üle.
9.7.	Ajutiselt asutuse valduses olevat vara kajastatakse raamatupidamisüksuses kohustusena, nagu näiteks avalikel pakkumistel nõutav tagatisraha (kontol 203620), lastekodu kasvandike isiklik raha (kontol 203630), ebaseaduslikult raiutud metsa realiseerimisest laekunud raha, mis kantakse hiljem edasi maa omanikule (kontol 203620), konfiskeerimise tulemusena laekunud raha, mille edaspidine kajastamine selgub pärast juurdlust (kontol 203620) jms. 
9.8.	Asitõendite ja leidude käsitlemine toimub menetlejate otsustuste ja/või määruste alusel. Asitõendite ja rahaliste leidude käsitlemise detailsem kord reguleeritakse raamatupidamisüksuse juhi käskkirja või korraldusega. 
9.9.	Leitud või konfiskeeritud sularaha viiakse panka (kantakse e-riigikassa tagatiste kontole) ning kajastatakse kohustusena (kontol 203620), va juhul, kui menetleja määruse/otsustuse kohaselt on vajalik rahakupüüre säilitada asitõendina.
10.	Tulude ja kulude kajastamine
10.1.	Tulude ja kulude kajastamisel lähtutakse ÜE § 14.
10.2.	Tulud kajastatakse selle raamatupidamisüksuse raamatupidamises, kes vastavalt põhimäärusele või muule õigusaktile tegelevad riigile tulu tagavate valdkondadega.
10.3.	Kui tulude arvestus on tsentraliseeritud ühe raamatupidamisüksuse tasandile (nt trahvitulu, varade müügitulu) ning selle sissenõudmisega tegeleb ja selle eest vastutab tsentraliseeritud üksus, siis raamatupidamisüksuste vahel raamatupidamisarvestuses ümber neid tulusid ei jagata.
10.4.	Kulud kajastatakse selle raamatupidamisüksuse tulemiaruandes, kelle tegevuseks kulu kasutati. Kui üks raamatupidamisüksus finantseerib osaliselt või täielikult teise raamatupidamisüksuse kulusid, annab finantseerija vastavad kulud üle sellele, kes selle kulu eest kaupu, teenuseid või muid hüvesid sai.
10.5.	Kui kulude arvestus või finantseerimine on tsentraliseeritud ühe asutuse tasandile (nt SMITis valitsemisala info- ja sidesüsteemide hankimine, arendamine, haldamine ja hooldamine; ametites haldusala välislähetuste või koolituste korraldamine jm), siis kulusid raamatupidamisüksuste vahel raamatupidamisarvestuses üldjuhul ümber ei jagata.
10.6.	MV tsentraliseeritud raamatupidamisüksuses peetakse tulude ja kulude  arvestust asutuste (maavalitsuste ja hallatavate lastekodude) lõikes.
11.	Dokumentide ja rahaliste ülekannete kontrollimine ning majandustehingute algdokumentide aktsepteerimine
11.1.	Raamatupidamiskirjendid-kanded koostatakse algdokumendi alusel, millised peavad vastama RPS § 7 sätestatud nõuetele.
11.2.	Majandustehingute kirjendamise aluseks olevad sissetulekute algdokumendid (edaspidi tuludokumendid) liigituvad järgmiselt:
11.2.1.	klientidele esitatud nõuetekohased arved;
11.2.2.	muud tulude algdokumendid, näiteks sihtfinantseerimise maksetaotlused, õiendid või teatised riigilõivuga maksustatud toimingute teostamise kohta, lepingud jms;
11.2.3.	e-riigikassa tulukontode väljavõtted ja neid täiendavad raamatupidamisõiendid, kui laekumine ei kustuta eelnevalt raamatupidamises kajastatud nõuet või kui see on vajalik väljavõttel kajastuva informatsiooni täiendavaks selgitamiseks;
11.2.4.	kassa sissetulekudokumendid või muud sularaha sissemakset tõestavad maksedokumendid nagu riigilõivu tasumise kviitungid, muuseumipiletid jms;
11.2.5.	raamatupidamisõiendid.
11.3.	Majandustehingute kirjendamise aluseks olevad väljamineku- ja muude kulude algdokumendid  (edaspidi kuludokumendid) liigituvad järgmiselt:
11.3.1.	tarnijate  poolt esitatud arved;
11.3.2.	ettemaksuesildised ja kuluaruanded, sh majanduskulud, lähetuskulud, isikliku auto kasutamine jms;
11.3.3.	siselähetuse taotlus (korraldus), välislähetuse käskkiri/korraldus;
11.3.4.	varude laost või vastutavalt hoiult väljastamise saatelehed, aktid;
11.3.5.	riigieelarvelise eraldise kasutamise lepingu või toetuslepingu alusel koostatud esildised või maksetaotlused;
11.3.6.	erakondade eraldiste väljamaksete esildised; 
11.3.7.	õppelaenude graafikud või õppelaenude kustutamiseks ülekantavate summade esildised;
11.3.8.	atašeede välislähetuse summade ja korteriüüri väljamaksete esildised;
11.3.9.	ettemaksude ja lõpetamata ehituste realiseerimist või valmidust kinnitavad aktid ja vaheaktid (nt põhivara etapiviisiline kasutuselevõtmine);
11.3.10.	riigieelarvelise eraldise või antud toetuse kasutamise kuluaruanded;
11.3.11.	töötasu ja sellega kaasnevate maksude koonddokumendid;
11.3.12.	põhivara amortisatsiooni kanded põhivarakaartidel kehtestatud amortisatsiooninormide põhjal;
11.3.13.	varude ja varade mahakandmise, allahindluse ja üleandmise aktid;
11.3.14.	siirdeteatised tulude, kulude, varade ja varude üleandmise kohta;
11.3.15.	kassa väljaminekudokumendid;
11.3.16.	muud väljamakse taotlused/teatised;
11.3.17.	raamatupidamisõiendid.
11.4.	Reguleerimiskannete algdokumendiks on raamatupidamisõiend. Raamatupidamisõiendil asendab tehingu osapoolte nimesid ja asu- või elukoha aadresse algdokumendi koostaja nimi.
11.5.	Raamatupidamisüksuses määratakse ametijuhenditega töötajad, kelle kohustuseks on kontrollida, et:
11.5.1.	algdokument sisaldab RPS §-s 7 nimetatud rekvisiite;
11.5.2.	algdokument kajastab õigesti majandustehingut;
11.5.3.	dokumendil kajastatud kogused, hinnad ja muud tingimused vastavad eelnevalt sõlmitud lepingutele;
11.5.4.	tehing on kooskõlas eelarvega;
11.5.5.	ostuarvetel on eelarvejuhi aktsepteering (va juhul, kui eelarvejuhi poolt toimub ostutellimuste aktsepteerimine);
11.5.6.	lepingute alusel esitatud dokumendid (akt, kuluaruanne) on kinnitatud lepingu täitmise eest vastutava isiku poolt.
11.6.	Eelarvevahendite kasutamiseks võib asutuse juht kinnitada eelarvejuhid (ka volitatud isikud), kellel on lubatud teha tehinguid määratud summade piires eelarveklassifikaatorite /eelarvekontode lõikes ning aktsepteerida kuludokumente.
11.7.	Üksuse pearaamatupidaja ega teised majandustehingute kirjendajad ei tohi olla volitatud isikud.
11.8.	Eelarvejuht vastutab selle eest, et:
11.8.1.	tehing on  seaduspärane ja vajalik;
11.8.2.	tehingu tingimused vastavad parimatele analoogsete tehingute tingimustele;
11.8.3.	kokkulepete sõlmimisel on lähtutud kokkuhoidlikkuse printsiibist;
11.8.4.	kaupade/teenuste tellimisel on järgitud riigihangete seadust;
11.8.5.	dokumendil kajastatud kogused, hinnad ja muud tingimused vastavad eelnevalt sõlmitud lepingutele (tellimis- ja/või garantiikirjale);
11.8.6.	tehing on kooskõlas eelarvejuhile kinnitatud eelarvega.
11.9.	Sõlmitavates töövõtu-, käsundus- või muu võlaõiguslikes lepingutes määratakse tehtud tööde või ostetud kaupade/teenuste vastuvõtjad nimeliselt. 
11.10.	Kauba või teenuse tellija on kohustatud sõlmima  kirjaliku lepingu,  kui teenuse või kauba maksumus ilma käibemaksuta on vähemalt riigihangete seaduse § 5 lõikes 1 sätestatud summas.
11.11.	Kauba või teenuse tellimisel peab eelarvejuht või selleks volitatud isik läbirääkimisi tarnijaga maksete ülekandmise tingimustes, et oleks võimalik tasuda mitte vähem kui 14 päeva jooksul arve saamisest. 
11.12.	Ostuarvele peab eelarvejuht andma allkirja ja kuupäeva, millega kinnitab teenuse kättesaamist või kauba vastuvõtmist ning määrama eelarveklassifikaatori/eelarvekonto (va juhul, kui eelarveklassifikaatori/eelarvekonto määrab muu volitatud isik). Lisaks märgib dokumendi pöördele kulukoha selgituseks:
11.12.1.	struktuuriüksuse nimetuse, kelle tellimusel kulu tehakse või vara ostetakse, kui see ei ole määratletav kuludokumendile märgitava kuluobjekti, eelarvejuhi/kulujuhi vms kaudu;
11.12.2.	sõidukitele tehtavate kulude puhul sõiduki registreerimisnumbri ja/või inventarinumbri;
11.12.3.	hoonetele tehtavate kulude puhul kinnistu/hoone nime või aadressi;
11.12.4.	projektidega seotud kulude puhul projekti nimetuse, mille arvelt kulu tehakse;
11.12.5.	vabaaja ürituse või toitlustamise teenuse ostmisel lisatakse arvele osalejate nimekiri või märgitakse osalejate arv, tuues eraldi välja isikute arv, kellele tehtud kulud arvestatakse erisoodustusena. Kui ostetakse kinkimiseks meeneid, suveniire, lilli jm kaupa, siis lisatakse arvele selgitus kingituse saaja kohta;
11.12.6.	välisabist või välisabi kaasfinantseerimise vahenditest finantseeritavate kulude korral märgitakse vastava välisabi programmi ja/või projekti nimetus ja/või eelarveklassifikaator/eelarvekonto;
11.12.7.	muu informatsiooni, mis selgitab kulu otstarvet või muu põhivaraobjekti, millele tehtud kulutuste üle peetakse arvestust.
11.13.	Kui kulu kuulub hüvitamisele kolmanda isiku poolt või kuuluvad kulud üleandmisele teisele riigiasutusele, märgib eelarvejuht sellekohase informatsiooni ostuarve pöördele.
11.14.	Eelarvejuht tagab, et tema poolt viseeritud arve oleks üldjuhul vähemalt 4 tööpäeva enne maksetähtaega esitatud raamatupidamisüksusele.
11.15.	 Kuludokumendi aktsepteerimisega annab eelarvejuht või muu volitatud isik nõusoleku majandustehingu kirjendamiseks raamatupidamisarvestuses ja rahalise ülekande vormistamiseks.
11.16.	 Eelarvejuht ei pea viseerima paberkandjal ostuarveid ja lisama selle pöördele punktides 11.12.1.- 11.12.7 nimetatud selgitusi, kui ostuarve aluseks on eelarvejuhi poolt majandustarkvaras aktsepteeritud tellimus, mis sisaldab nõutavaid kontolaiendeid.
11.17.	 Raamatupidamisüksuses määratakse ametijuhenditega töötajad, kes peavad tagama dokumentide kontrollimisel ja ülekandedokumentide ettevalmistamisel andmete kontrollimise ja õige sisestamise raamatupidamisarvestuse infosüsteemi ÜE § 15 lõikes 4 sätestatuga, sh:
11.17.1.	kontrollitakse, et algdokument vastab raamatupidamise seaduses ja käibemaksuseaduses kehtestatud nõuetele, vajadusel tagastatakse dokument koostajale korrektse dokumendi saamiseks.
11.17.2.	kontrollitakse, et kuludokument on kontrollitud ja aktsepteeritud vastavalt eeskirja punktile 11.12, vajadusel tagastatakse dokument korrektse aktsepti saamiseks.
11.17.3.	kontrollitakse, et eelarveklassifikaatorite/eelarvekontode määrang vastab kuludokumendi majanduslikule sisule. Kui eelarveklassifikaatori/eelarvekonto määrang on vastuolus kuludokumendi  järgi määratletava majandustehingu sisuga, informeerib kontrollija sellest vastuolust kuludokumendi kinnitajat. Korrektuur eelarveklassifikaatori/eelarvekonto määramiseks tehakse kuludokumendil, kas kinnitaja poolt või kontrollija poolt suusõnalisel kokkuleppel kinnitajaga. Viimasel juhul tehakse kirjendaja poolt vastav märge algdokumendile “parandus kokkuleppel” - …kuupäev, …. allkiri).
12.	Majandustehingute kirjendamine ja raamatupidamisregistrite pidamine
12.1.	Majandustehingute kirjendajad on raamatupidaja ülesandeid täitvad töötajad, kelle kohustused tulenevad ametijuhendist.
12.2.	Majandustehingute kirjendamisel järgitakse raamatupidamise hea tava reegleid. Majandustehingute kohta koostatakse raamatupidamiskirjendid nii, et oleks tagatud raamatupidamisandmete põhjal koostatavad finantsaruanded. Raamatupidamiskirjendi aluseks olnud algdokumendi nimetus/number kajastatakse raamatupidamiskirjendis tagamaks kirjendi ja algdokumendi seostatuse.
12.3.	Majandustehingud kirjendatakse kahekordse kirjendamise põhimõttel debiteeritavatel ja krediteeritavatel kontodel tekkepõhiselt nende tehingute toimumise kuupäevaga. Kui tehingu kuupäeva ei ole võimalik täpselt määrata, kirjendatakse see tehingu toimumise kuus üldjuhul kuu viimase kuupäevaga. 
12.4.	Raamatupidamiskirjend peab sisaldama järgmisi andmeid:
12.4.1.	majandustehingu kuupäev;
12.4.2.	raamatupidamiskirjendi/ -kande järjekorranumber;
12.4.3.	debiteeritavad ja krediteeritavad kontod ja vastavad summad;
12.4.4.	tegevusala, tehingupartneri, allika ja rahavoo kood vastavalt ÜE lisas 1 nõutule;
12.4.5.	kinnitatud eelarveklassifikaator;
12.4.6.	majandustehingu lühikirjeldus;
12.4.7.	algdokumendi  (koonddokumendi) nimetus ja number.
12.5.	Majandustehingute kirjendite ja nende aluseks olevate algdokumentide süstematiseerimisel ja säilitamisel lähtutakse RPS paragrahvidest 9 ja 12.
12.6.	Raamatupidamisüksuse majandusinformatsiooni töötlemiseks kasutatavad tarkvarad seadistatakse nii, et sisestatavaid majandustehinguid on võimalik esitada kas kronoloogilises (päevaraamat) või sünteetilises (pearaamat) liigenduses. 
12.7.	Raamatupidamisregistreid säilitatakse elektrooniliselt, raamatupidamisregistrites registreeritud raamatupidamiskannete aluseks olevad algdokumendid säilitatakse paberkandjal seni, kuni puudub vastav digitaalse dokumendihalduse tarkvara. 
12.8.	Raamatupidamiskirjendite ja/või raamatupidamiskannete (kanne - kirjendite kogum) järjekorranumbrid süstematiseeritakse seeriatesse. Soovituslikult süstematiseeritakse kandeseeriad järgmiselt:
12.8.1.	ostuarvete kanded; 
12.8.2.	müügiarvete kanded; 
12.8.3.	pangaväljavõtete kanded; 
12.8.4.	kassadokumentide kanded; 
12.8.5.	palgakanded; 
12.8.6.	põhivara soetamiste ja parenduste, amortiseerimise ja bilansist väljakandmise kanded;
12.8.7.	muud kanded, sh. reguleerivad - ja paranduskanded. 
12.9.	Kuni ministeeriumi raamatupidamisarvestuse ühtsesse tarkvarakeskkonda siirdumiseni on aktsepteeritav ka teistsuguste kandeseeriate määramine või kandeseeriate puudumine.
12.10.	Raamatupidamiskannete aluseks olevad algdokumendid säilitatakse kandeseeriate viisi avatud toimikutes,  süstematiseerituna kannetele omistatud numbrite kuupäevalises järjekorras.
12.11.	Raamatupidamise algdokumendid, süstematiseerituna toimikutesse, paigutatakse nii, et oleks tagatud nende kättesaadavus kõigile majandusinformatsiooni töötlevatele ja -tarbivatele töötajatele ning takistatud juurdepääs kõrvalistele isikutele.
12.12.	Raamatupidamiskirjendites paranduste tegemisel lähtutakse RPS §10  nõuetest.
12.13.	Parandusena käsitletakse eelneva raamatupidamiskirjendi mõjude elimineerimist nn. stornokandega (samapidine vastandmärkidega raamatupidamiskirjend või vastupidine raamatupidamiskirjend).
12.14.	Paranduse raamatupidamiskirjendi tekstis on nõutav fikseerida raamatupidamisõiendi number, milles on viidatud parandatud raamatupidamiskirjendi või -kande numbrile.
13.	Dokumendikäibe korraldamine ja dokumentide vormistamine.
13.1.	Dokumendikäibe korraldus peab tagama dokumentide õigeaegse töötluse ja säilitamise. 
13.2.	Majandustehingute aluseks olevate lepingute, tellimus- ja garantiikirjade ning muude kokkulepete, koos kõigi vajalike lisadega, kättesaadavus dokumentide koostajatele, kontrollijatele, kirjendajatele ja volitatud isikutele tagatakse asutuse asjaajamiskorra eeskirjades.
13.3.	Kui asutuse raamatupidamine on korraldatud tsentraliseeritult, korraldab asutuse juht eeskirja punktis 13.12 nimetatud dokumentide kättesaadavaks tegemise tsentraliseeritud raamatupidamisüksusele.
13.4.	Raamatupidamisüksuse aruandeperiood on kalendrikuu ning kõik eelmise kalendrikuu majandustehingute aluseks olevad algdokumendid edastatakse raamatupidamiskirjendite koostamiseks hiljemalt  järgmise kuu 20. kuupäevaks, tagamaks kogu kajastamisele kuuluva majandusinformatsiooni kirjendamise raamatupidamises järgmise kuu 23. kuupäevaks. Kui kuupäev langeb puhkepäevale, loetakse üldjuhul lõpptähtajaks järgmist tööpäeva pärast puhkepäevi. Dokumentide hilisemal saabumisel kajastatakse see raamatupidamisarvestuses esimeses avatud perioodis.
13.5.	Ostuarvete ja muude maksekohustusi põhjustavate kuludokumentide kontrollimise ja kinnitamise ning raamatupidajale edastamise aeg on maksimaalselt 10 kalendripäeva, eeldusel, et arve jõuab üksusesse vähemalt 4 tööpäeva enne maksetähtaega.
13.6.	Majanduskulude- ja krediitkaardi aktsepteeritud aruanded esitatakse raamatupidamisse kirjendite koostamiseks hiljemalt kalendrikuule järgneva kuu 8. kuupäevaks või täiendava ettemaksusumma  taotlemisel.
13.7.	Lähetuskulude ettemaksu aktsepteeritud aruanne koos lisatud kuludokumentidega esitatakse  raamatupidamisse hiljemalt kümnendal tööpäeval lähetusest tagasijõudmise ajast arvates.
13.8.	Müügi- või muude tuluarvete koostamiseks vajalike andmete edastamise aeg arve koostajale on kuni seitse tööpäeva kalendrikuu viimasest päevast arvates. Arved koostatakse ja väljastatakse kliendile viie tööpäeva jooksul algandmete saamisest. Teenuste vahendamisel (edasimüük) koostatakse arved ja väljastatakse kliendile viie tööpäeva jooksul pärast originaalarve saamist.
13.9.	Müügiarved koostatakse operatiivandmete ja/või lepingus kajastatu põhjal ja tingimustel.
13.10.	Arvete vormistamisel järgitakse raamatupidamise seaduse ja  käibemaksuseaduse nõudeid. Lisaks kajastatakse arvel arve väljastaja tehingupartneri kood ja viitenumber (e-riigikassas arveldamiseks avatud konto).
13.11.	Arvete koostamise õigsuse, majandustarkvara integreerituse korral “müügimoodul/müügi reskontro - pearaamat” ja raamatupidamiskirjendi õigsuse eest, vastutab arve koostaja. Arve aluseks olnud algandmete õigsuse eest vastutab lepingu kinnitaja ja/või operatiivandmete esitaja.
13.12.	Koostatud ja kliendile väljastatud arveid korrigeeritakse või tühistatakse raamatupidamises koostatud kreeditarvega, mille tekstist või lisast nähtub korrigeerimise põhjus.
13.13.	Töötasu arvestatakse töötajale tööle vormistamisel määratud palgamäärade ja hilisemate palgamuudatuste, asutuse juhi poolt määratud lisatasude ja muude õigusaktide alusel ning tööajaarvestuse andmete põhjal.
13.14.	Töötasu arvestamiseks vajalikud tööajaarvestuse andmed edastab ja andmete õigsuse eest vastutab asutuse sisemises tööjaotuses nimetatud ülesandeid omav isik.
13.15.	Töötasu arvestamine toimub perioodiliselt kuu esimesest kuupäevast kuu viimase kuupäevani ning asutuse sisekorra eeskirjas määratakse töötasu väljamaksmise kuupäev.
13.16.	Töötasu makstakse üks kord kuus ülekandega töötaja isiklikule pangakontole või töötaja poolt määratud isiku pangakontole, sularahas töötasu väljamakseid üldjuhul ei tehta.
13.17.	Ületundide eest arvestatakse tasu järgmiste ajaliste erisustega:
13.17.1.	kindla tööajaga töötavale teenistujale päevanormtunde ületavate tundide eest ja lisatasu ületundide eest makstakse igakuiselt;
13.17.2.	tööaja summeeritud arvestuse korral lähtutakse asutuse kollektiivlepingus või sisekorraeeskirjas sätestatud perioodi pikkusest, mis on vahemikus 2-6 kalendrikuud. Lisatasu ületundide eest makstakse välja perioodi viimase kuu palgaga.
13.18.	Puhkusetasu arvestatakse, kas kinnitatud puhkuse ajakava ja/või asutuse juhi või tema poolt volitatud isiku kirjaliku käskkirja/korralduse alusel ning makstakse välja vastavalt seadusest tulenevatele tähtaegadele või kirjalikul kokkuleppel töötajaga.
13.19.	Õppepuhkuse tasud arvestatakse asutuse juhi käskkirja/ korralduse alusel ning väljamaksmine toimub koos arvestuskuu palgaga.
13.20.	Töövõimetuslehe alusel tööandja poolt makstav haigushüvitis 4.-8. haiguspäeva eest arvutatakse Vabariigi Valitsuse määrusega kinnitatud keskmise töötasu maksmise korrale kalendripäevade eest. Haigushüvitise keskmise töötasu arvutamisel arvestatakse kalendripäevade hulka ka rahvus- ja riigipühad. Haigushüvitiste väljamaksmine toimub koos arvestuskuu palgaga või 30 kalendripäeva jooksul alates nõuetekohase töövõimetuslehe tööandjale esitamisest, sõltuvalt sellest, milline päev saabub varem.
13.21.	Tagamaks tööajaarvestuse õigsuse, on töövõimetuslehele vormistatud töötaja kohustatud koheselt teatama seda oma vahetule juhile, kes informeerib sellest tööajaarvestust pidavat töötajat. Kui teatatakse pärast palgaarvestuse teostamist, tehakse palgaarvestaja poolt vajalikud ümberarvestused töötasus järgmisel arvestuskuul.
13.22.	Täitedokumentide alusel elatise saajatele makstakse elatisrahad välja kord kuus palgapäeval palgaprogrammist genereeritud nimekirja alusel, seejuures tulumaksu kinnipidamisel võetakse arvesse maksuvaba tulu neil, kes on esitanud kirjalikult sellekohase avalduse.
13.23.	Tulumaksuseadusest tuleneva maksuvaba tulu arvesse võtmiseks esitab töötaja tööle asumisel ühekordse kirjaliku avalduse ning lapsehoolduspuhkuselt tööle naasmisel esitab avalduse jooksval aastal arvesse võetavate maksuvabade kuude arvu kohta.
13.24.	Seadusega lubatud igakuine maksuvaba tulu arvestatakse enne maksustamist maha kuu esimeselt või viimaselt väljamakselt vastavalt palgaarvestuse tarkvara seadistusele. Kui mõnel kuul jääb palga piisamatuse tõttu maksuvabastus alla kuunormi, siis järgmisel kuul tehakse maksuvabamäära summeeritud arvestus.
13.25.	Töötasude analüütilist arvestust peetakse iga töötaja kohta isikukaartidel, mida võib pidada elektrooniliselt.
13.26.	Palgateatised väljastatakse töötaja soovil kas elektroonselt töötaja e-posti aadressile või trükitakse välja. Kui tarkvara ei võimalda elektroonset palgateatiste edastamist, trükitakse see välja ning jagatakse töötajatele struktuuriüksuste juhtide kaudu või individuaalselt. 
13.27.	Palgateatised peavad sisaldama informatsiooni töötajale arvestuskuul arvestatud töötasu ja muude tasude kohta tasuliikide lõikes, kinnipidamisi palgast ning panka ülekantavat summat.
13.28.	Töötasu  ja sellega kaasnevate maksude raamatupidamiskirjendite algdokumendina kasutatakse, palgaarvestaja poolt allkirjastatud, erinevate palgaprogrammide vastavaid koonddokumente või raamatupidamise koondkande väljatrükki. Koondkande väljatrükist  nähtub periood, mille eest töötasu arvutati ning töötasu  ja maksude kulud, liigendatuna kulude kirjendamisel kasutatavate majandustehingute liigendamise tunnuste viisi.
13.29.	Tööjõukuludelt arvestatud ja kinnipeetud maksude ülekandmise aluseks on maksudeklaratsioonid, millele kirjutab alla koostaja.
13.30.	Maksudeklaratsioonid esitatakse Maksu- ja Tolliametile elektrooniliselt õigusaktides sätestatud kuupäevaks. 
13.31.	Erisoodustustelt maksude arvestamise ja raamatupidamises kirjendamise aluseks on õiend, millele kirjutab alla koostaja. Erisoodustustelt maksude kirjendamise aluseks võib olla ka konkreetne kuludokument, mille alusel on kirjendatud erisoodustuse kulu.
14. Varade, so. varude, väheväärtusliku vara ja põhivara dokumendikäive
14.1. 	Asutuse juhi käskkirja või korraldusega või ametijuhendiga määratakse töötajad, kelle õigus ja kohustus on vastutada asutuse varude, väheväärtusliku vara ja põhivara (edaspidi vara) kasutamise ja säilimise eest.
14.2. 	Varade eest vastutavad töötajad kinnitavad vara lattu, vastutavale hoiule või kasutusele võtmist ja andmist, teavad vara asukohta, algatavad varade mahakandmise vara purunemisel, kadumisel, hävimisel jm, ning osalevad varade inventuurides selgituste andjana. 

14.3. 	Varade saamine ja/või kasutusele võtmine vormistatakse tehingu toimumisel koheselt. Vara saamist tõendavad dokumendid edastatakse raamatupidamiskirjendite koostamiseks hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul, arvates vara saamisest (va juhul, kui lao- ja finantsmoodul on integreeritud ning laoarvestuse tehingud kajastuvad automaatselt raamatupidamisarvestuses).

14.4. 	Varude sissetulekut kajastavate dokumentidena, millistega kaup lattu või vastutavale hoiule võetakse,  on käsitatavad arve-saatelehed, aktid vms, millised sisaldavad tarnija nime, dokumendi numbrit, kuupäeva, toodete nimetusi ja koguseid, üleandja- vastuvõtja allkirju ja varu asukohta. 

14.5. 	Varude laost või vastutavalt hoiult väljaandmine vormistatakse saatelehega, kust nähtub kauba väljastaja ja saaja kinnitus tehingu toimumise kohta, väljastatud toodete nimetused ja kogused ning nende hind ja maksumus. 

14.6. Varude riknemise, kadumise või aegumisega seotud, laost või vastutavalt hoiult mahakandmise aluseks on akt, kust nähtub kauba nimetus, kogus, hind ja maksumus ning selgitus vaegnähtude tekkimise põhjuste kohta. Akti kinnitavad oma allkirjaga varude eest vastutaja, asutuse või struktuuriüksuse juht vastavalt viimasele asutuse juhi poolt antud pädevusele. 
14.7.  Väheväärtuslik vara, mis on asutuse tegevuseks soetatav inventar, mis ei vasta põhivara tunnustele (vara soetusmaksumuse alampiir alates 01.01.2004 10 000 krooni ilma käibemaksuta ja alates 01.01.2005 30 000 krooni ilma käibemaksuta) kantakse soetamisel kuluks, markeeritakse inventarinumbriga ja peetakse koguselist ja summalist bilansivälist arvestust vastutajate viisi, asukohtade järgi.
14.8.  Varaobjektid maksumusega kuni 5 000 krooni käibemaksuta kantakse soetamisel kuluks ja bilansiväline arvestus ei ole kohustuslik. Sõltuvalt asutuse spetsiifilisest tegevusest võib asutuse juht kehtestada väheväärtusliku varaobjekti bilansivälise arvestuse pidamiseks 5 000 kroonist madalama piirmäära.

14.9. Väheväärtusliku vara vastuvõtmine vormistatakse kas kuluarvel või asutusesisesel vormil.

14.10. Väheväärtuslik vara kantakse maha kui vajadus seda kasutada on lõppenud, vara on muutunud kasutamiskõlbmatuks, hävinud või kadunud. Mahakandmiseks vormistatakse akt, millest nähtuvad varaobjektid inventarinumbrite viisi, kogused, hinnad ja maksumused ning mahakandmise põhjus. Mahakandmise akti kinnitavad allkirjaga vastutav isik ja asutuse juht või viimase poolt moodustatud komisjon.
 
14.11. Akti põhjal eemaldatakse vara kasutusest ning lõpetatakse vara arvestus bilansiväliste varade registris ja/või varalise vastutaja juures. Kui mahakantud vara omab kasutusväärtust materjalina, võetakse see mahakandmise akti põhjal null väärtusega materjalina lattu. 
14.12. Põhivara (alates 01.01.2004 10 000 krooni ilma käibemaksuta, alates 01.01.2005 30 000 krooni ilma käibemaksuta) soetamisel, sh. etapiviisilisel soetamisel ja parendamisel, on raamatupidamiskirjendi koostamisel aluseks varaobjekti vastuvõtu akt, ostuarve või muu varaobjekti kasutussevõtmist kajastav dokument, milline minimaalselt sisaldab järgmisi tunnuseid:
14.12.1. põhivaraobjekti nimetus ja sellele omistatud inventari number;
14.12.2. täpsustavad tunnused (transpordivahendil registrinumber, maal katastritunnus, põhivaraobjektide gruppi kuulumise tunnus – nt hoone, hoones olevad liftid, sissehitatud mööbel vms);
14.12.3. põhivara asukoht;
14.12.4. varaobjektile määratav amortisatsiooninorm kui see on erinev eeskirja punktis 40.3 kehtestatud amortisatsiooninormidest, parendamise lõppemisel uus amortisatsiooninorm; 
14.12.5. põhivaraobjekti amortisatsioonikulu koht asutuse kulukohtade liigenduses vastavalt eeskirja punktis 11.12.1 kirjeldatud kuludokumentide aktsepteerimise reeglitele;
14.12.6. eelarve vastutava täitja või muu volitatud isiku kinnitus.
14.13. Kui põhivara ehituse etapp valmib enne põhivaraobjekti lõplikku valmimist, vormistatakse etapi kasutuselevõtmine ja alustatakse amortisatsiooni arvestamist.
 
14.14. Põhivara soetamist ja/või kasutuselevõtmist kinnitavate dokumentide põhjal koostatakse raamatupidamiskirjendid. 
14.15. Kui ehitis või ehitise varem kasutuselevõetav etapp antakse selle lõpetamisel  teise raamatupidamisüksuse bilanssi, vormistatakse üleandvas raamatupidamisüksuses varaobjekti või etapi tarnijalt vastuvõtmist tõestav dokumentatsioon, milline võimaldab vastuvõtvas raamatupidamisüksuses vormistada põhivarakaart vastavalt eeskirja punktis 39.5 kehtestatud nõuetele ja võtta varaobjekt bilanssi. Varaobjekti üleandmisel ühelt asutuselt teisele järgitakse õigusaktiga kehtestatud riigivara valitsemise korda. 
14.16. Põhivara bilansist väljakandmisel seoses müügiga järgitakse õigusaktiga kehtestatud riigivara võõrandamise korda. Varaobjekti väljakandmise raamatupidamiskirjendi aluseks on tehingu toimumist tõestavad dokumendid.
14.17. Põhivara bilansist väljakandmisel seoses kõlbmatuks tunnistamise, hävimise või muul põhjusel mahakandmisega järgitakse tehingu vormistamisel õigusaktiga kehtestatud riigivara kõlbmatuks tunnistamise, mahakandmise ja hävitamise korda. Varaobjekti väljakandmise aluseks on akt.
14.18. Põhivara kasutusse andmisel järgitakse õigusaktiga kehtestatud riigivara kasutusse andmise korda. Põhivarad, mille kasutusse andmise tingimused vastavad RTJ 9 “Rendiarvestus” järgi kapitalirendi tunnustele, kajastatakse bilansis kapitalirendi nõudena. Põhivaraobjekti kapitalirendi nõudeks ümbervormistamine toimub vara üleandmise akti alusel.

14.19. Mahakantud põhivaraobjektide utiliseerimine vormistatakse utiliseerimisele kuuluva vara üleandmise-vastuvõtmise aktiga. Akti põhjal koostatakse tuluarve. Kui utiliseerimisest tulu ei ole, säilitatakse utiliseerimisaktid vara senise vastutaja juures.

15. Ettemaksud ja aruandekohustuslike isikute aruanded
15.1.   Aruandekohustuslik isik on asutuse töötaja, kes ettemaksuna saadud rahaliste vahendite või asutuse krediitkaardi kasutamisest tulenevalt on kohustatud esitama kuludokumendid tehtud kulude tõestamiseks ja tagastama saadud rahaliste vahendite jäägi.
15.2. Aruandekohustuslikud isikud määratakse asutuse juhi  käskkirja/korraldusega või ametijuhenditega. 
15.3.  Aruandekohustuslikud isikud omavad asutuse nimel kulutuste tegemiseks deebet- või krediitkaarti või kantakse rahalised vahendid üldjuhul ettemaksuna nende arveldusarvele. 
15.4. 	Ettemaksuna kantakse aruandekohustusliku isiku arveldusarvele summa, mis eeldatavalt katab ühe kalendrikuu kulude tegemise vajaduse. Lähetuskulude ettemaksu suurus arvutatakse lähtuvalt lähetuse kestusest ja sihtpunktist ja määratakse lähetuse taotluses või korralduses.
15.5. 	Majanduskulude ettemaksu kasutamise kohta esitatakse aktsepteeritud aruanne, kust nähtub aruandva isiku käsutuses oleva ettemaksu jääk aruandeperioodi alguses, kulud kuludokumentide liigenduses, ettemaksu jääk aruandeperioodi lõpuks ja lisatud on kulu tõendavad algdokumendid.
15.6.  Deebet- ja krediitkaardi kasutamise kuluaruanne on, kas aktsepteeritud kuludokument või kuludokumentide põhjal koostatud, aktsepteeritud kuluaruanne.
16. Deebet- ja krediitkaardid

16.1.	    Riigikassa kontsernikonto koosseisus oleva arvelduskontoga seotud deebet- või krediitkaardi saamiseks esitab raamatupidamisüksus nõuetekohase taotluse rahandusministeeriumile. Rahandusministeeriumi taotluse alusel väljastab pank asutusele vastava kaardi.

16.2.	    Deebet- ja krediitkaardi (edaspidi pangakaart) taotlemiseks annab nõusoleku asutuse juht (ministeeriumis kantsler). 

16.3.  Töötaja ametijuhendis või asutuse juhi poolt fikseeritakse pangakaardi kasutamise õigus ja vastutus.
16.4.  Pangakaart väljastatakse panga poolt kaardivaldajale, kelle ees- ja perekonnanimi, isikukood ja kodune aadress on märgitud kaardi taotlusesse.

16.5.	 	Deebetkaart väljastatakse sularahaga või sularahata arveldamiseks. Deebetkaardi taotlusesse märgitakse päevalimiit sularahaga või sularahata arveldamisel.

16.6.	 	Krediitkaardi taotlusesse märgitakse kaardi kasutuslimiit.

16.7.	 	Pangakaardi kehtivus on märgitud kaardile. Kaardivaldaja on kohustatud täitma panga poolt sätestatud pangakaardi kasutuse tingimusi.

16.8.	 	Kui kaardivaldaja ja asutuse vahel lõpeb töö- või teenistussuhe, on kaardivaldaja kohustatud töö- või teenistussuhte lõppemise päevaks tagastama pangakaardi asutusele. Raamatupidamisüksus esitab rahandusministeeriumile taotluse pangakaardi sulgemiseks.

16.9.	 	Kaardivaldaja vastutab pangakaardi säilimise ja selle sihipärase kasutamise eest. Pangakaarti võib kasutada ainult töö- või teenistusülesannete täitmiseks vajalike tehingute tegemiseks. Isiklike ostude tegemine pangakaardiga on keelatud.

16.10.	  Vajadusel reguleeritakse asutusesiseselt täpsemalt, milliseid tehinguid on lubatud   pangakaardiga teha.

16.11.	 	Kaardivaldaja ei tohi anda PIN-koodi ja pangakaarti kolmanda isiku valdusse ega jätta järelvalveta kohta, kust see võiks sattuda kolmanda isiku kasutusse. Kaardivaldaja kohustub hüvitama kõik kulud, mis on tekkinud kaardi kolmanda isiku valdusse sattumisest, kui ta ei tõenda, et see ei toimunud tema süü tõttu.

5.peatükk
SIIRDED RIIGIEELARVEGA JA SULARAHA TOIMINGUD

17.	Rahakäibe korraldamine ja siirded riigieelarvega 
17.1.	 	Rahaliste ülekannete tegemisel lähtutakse ÜE § 15 lõikest 6. 
17.2.	 	E-riigikassa süsteemi kasutamiseks antakse volikirja alusel asutuse töötaja(te)le asutuse administraatori ülesanded. Asutuse juhi poolt kinnitatud volikiri administreerija andmetega ja isikut tõendava dokumendi koopiaga esitatakse rahandusministeeriumile. Antud isik saab õigused, mis võimaldavad anda e-riigikassa süsteemis teistele isikutele kasutajaõigusi. Administreerija volituste lõppemisest teavitatakse riigikassat kirjalikult.
17.3.	 	Riigikassas tehingute tegemise õigus ja ulatus sätestatakse teenistuja ametijuhendis. Asutuse poolt määratud e-riigikassa administraator seadistab kasutajaõigused ametijuhendis sätestatud tehingute tegemiseks vajalikus ulatuses peale teenistuja ametisse nimetamist. Asendavale teenistujale võib õigused seadistada peale asenduse kinnitamist või käskkirjas asendamise sätestamist. Ainult aruandluse kasutamise õigused antakse teenistuslikust vajadusest tulenevatel juhtudel teenistuja vahetu juhi kirjaliku (e-kiri) taotluse alusel. Struktuuriüksuse juht võib taotleda endale õigusi ise.
17.4.	 	Allkirjaõiguslikud isikud pangas kinnitatakse asutuse juhi poolt, kus I allkirja õigusega (A) on asutuse juht ja II allkirjaõigusega (B) on pearaamatupidaja. Vajadusel võib olla määratud mitu I ja II allkirjaõigusega isikut. Pangatehingute teostamiseks kasutatakse A+B kombinatsiooni. 
17.5.	 	Asutused, kes omavad pankades arvelduskontosid, peavad nende kohta arvestust pankade järgi vastavatel kontodel. 
17.6.	 	Pangakontole raha laekumisel debiteeritakse kontot 100100 või selleks täiendavalt avatud kontot ja krediteeritakse vastavat nõuete kontot.
17.7.	 	Pangakontolt väljamaksete tegemisel debiteeritakse vastavat kohustuse kontot ja krediteeritakse kontot 100100 või selleks täiendavalt avatud kontot.
17.8.	 	E-riigikassa kaudu ülekantud ja laekunud rahalised vahendid kajastatakse raamatupidamises raamatupidamiskontodel 700000 ja 710001 ÜE §-st 17 lähtuvalt.
17.9.	 	Ametijuhenditega määratakse töötajad ja nende asendamine, kelle õigus ja kohustus on kinnitada maksekorraldused, võttes arvesse, et maksekorralduse koostamisel ja kinnitamisel oleks täidetud kohustuse lahususe ja nn “neljasilma printsiip” – maksekorralduse koostaja ja kinnitaja lahusus.
17.10.	Maksekorralduse koostaja ülesanne on: 
17.10.1.	maksekorralduse aluseks olevate kuludokumentide maksetähtaegadest kinnipidamine;
17.10.2.	kontrolli teostamine, et samade kuludokumentide alusel ei ole enne tasutud;
17.10.3.	maksekorralduse koostamine ja kinnitamiseks esitamine.
17.11.	Maksekorralduse kinnitaja ülesanne on:
17.11.1.	kontrollida, et koostatud maksukorraldus vastab selle aluseks olevatele algdokumentidele;   
17.11.2.	kinnitada või teostada makseprotseduur - sideseanss pangaga või e-riigikassas maksete aktsepteerimine.
17.12.	Maksekorralduste koostamisel ja kinnitamisel lähtutakse rahandusministri 02.01.2006 määrusega nr 1 kinnitatud „Riigieelarve kassalise teenindamise eeskirja“ sätetest.
18.	Sularaha toimingud
18.1.	 	Arveldusteks sularahaga seatakse sisse sularahakassa, mis peab olema lukustatav ja turvatud ruum. Sularaha hoitakse seifis. Sularaha toimingutega seotud töötajate ülesanded ja vastutus määratakse ametijuhendiga või asutuse poolt kehtestatud muu dokumendi alusel. 
18.2.	 	Kassa on üldjuhul vaid sissemaksete kogumiseks. Väljamaksed kassasse kogutud rahaliste vahendite arvel on lubatud ekslike laekumiste tagastamiseks ja inkasseerimiseks e-riigikassa pangakontole. Väljamaksed muudel eesmärkidel on lubatud e-riigikassa kontolt deebetkaardiga väljavõetud ja kassasse toodud raha arvel.
18.3.	 	Asitõendiks võetud rahatähtede hoiustamiseks võetakse need kassasse menetleja vastavasisulise otsustuse alusel. Kassapidaja paneb sularaha ümbrikusse ja pitseerib ümbriku sularaha toonud isiku juuresolekul, kirjutab ümbrikule hoiustamise kuupäeva ning mõlemad pooled kirjutavad ümbrikule oma allkirjad edaspidiste vaidluste vältimiseks. 
18.4.	 	Kui menetleja otsustuste järgi puudub sularaha asitõendina säilitamise vajadus ning ta on käsitletav asendatava rahalise väärtusena, on lubatud raha käsitleda vastavalt üldistele sularaha üleandmise ja vastuvõtmise nõuetele. Sularaha väljastatakse menetleja määruse, kohtuotsuse või –määruse alusel seal näidatud isikule või viiakse panka menetleja määruses, kohtuotsuses või –määruses näidatud arvelduskontole.
18.5.	 	Asutuse juhi käskkirja või korraldusega kehtestatakse kord sularaha kogumiseks, turvaliseks hoidmiseks, e-riigikassa pangakontole inkasseerimiseks ja kassa jäägi suurus päeva lõpuks, võttes arvesse, et:
18.5.1.	sularaha kogutakse kassasse ja tehakse sissemaksed pangakontodele sagedusega vähemalt üks kord kuus, eeldusel, et sularaha jääk päeva lõpuks ei ületaks asutuses kehtestatud summat;
18.5.2.	sularahas vastuvõetud riigilõiv kogutakse kassasse ja tehakse sissemaksed pangakontole sagedusega vähemalt kaks korda kuus (5. ja 20.kuupäeval). Kui ülekandmisele kuuluv summa on alla 200 krooni, kantakse see üle üks kord kuus (20.kuupäeval).
18.6.	 	Sularahatehingute dokumenteerimiseks väljastatakse kassapidajale nummerdatud sissemaksu- ja väljamaksudokumendid (edaspidi maksekviitungid), mis on eelnevalt nummerdatud ja tembeldatud raamatupidamises. Rikutud maksekviitungid kuuluvad tagastamisele nende väljastajale sagedusega vähemalt kord kalendrikuus või uute nummerdatud  maksekviitungite väljastamisel sagedamini. Kui sularahatehingute teostamiseks on kassas kasutusel kassaaparaat (kassaprogramm), väljastatakse maksekviitungid kassaprogrammist ning tagatakse, et toimunud kassatehinguid ei saa kustutada.
18.7.	 	Sularahatehingut tõestav maksekviitung vormistatakse tehingu toimumisel ning väljastatakse kliendile, kviitungi teine osa või kassaaparaadi tehingut väljendav jäljend jääb raamatupidamiskirjendi aluseks.
18.8.	 	Sularaha sissemaksudokument peab sisaldama järgmisi rekvisiite:
18.8.1.	asutuse nimetus;
18.8.2.	dokumendi number;
18.8.3.	kuupäev;
18.8.4.	isiku ees- ja perekonnanimi, kellelt raha vastu võetakse (va muuseumis, kus on lubatud märkida „eraisik“);
18.8.5.	mille alusel raha kassasse võetakse;
18.8.6.	lisatud dokumendi nimetus (vajaduse korral);
18.8.7.	summa numbrite ja sõnadega;
18.8.8.	kassapidaja allkiri.
18.9.	 	Kassast väljastatakse sularaha väljaminekudokumendi alusel, mille kohustuslikud rekvisiidid on:
18.9.1.	asutuse nimetus;
18.9.2.	dokumendi number;
18.9.3.	kuupäev;
18.9.4.	isiku ees- ja perekonnanimi, kellele raha makstakse;
18.9.5.	mille alusel raha välja makstakse;
18.9.6.	summa numbrite ja sõnadega;
18.9.7.	üksuse pearaamatupidaja ja kassapidaja allkiri;
18.9.8.	raha vastuvõtja allkiri.
18.10.	Üksuse pearaamatupidaja allkiri ei ole nõutav eksliku makse tagastamisel või sularaha pangakontole inkasseerimisel.
18.11.	Kassatehinguid tõestavate dokumentide põhjal koostatakse iga päev/kuu koonddokument, kust nähtub sularaha jääk kassas päeva/kuu alguseks, sissetulekud  ja väljaminekud  maksedokumentide numbrite järjestuses ja sularaha jääk kassas päeva/kuu lõpuks. Koonddokumendile lisatakse kassadokumendid, allkirjastatakse koostaja poolt ning edastatakse raamatupidamisele kirjendite koostamiseks vähemalt kord kuus. 
18.12.	Sularaha käive (sissetulek ja väljaminek) kajastatakse raamatupidamiskirjendiga  kontol 100000 – Kassa, vajadusel avatakse täiendavad kontod.
18.13.	Sularaha käive pangakonto ja kassa vahel kajastatakse raamatupidamiskirjendiga, kas ainult pangaväljavõtete põhjal või pangaväljavõtete ja kassadokumentide põhjal, kasutades transiitkontona kontot 100080 - Raha teel.

6.peatükk
TEGEVUSTULUD

19.	Tulude kajastamine
19.1.		Tulude kajastamisel lähtutakse ÜE 6. peatükist.
19.2.	    Kõik tulud, millised on käsitletavad riigieelarve tuludena, kajastatakse raamatupidamises tekkepõhiselt selle raamatupidamisüksuse tuluna, kes neid kogub. 
19.3.		Tulud ja kulud, millised tulenevad lepingutest, mis on sõlmitud tingimustel, kus kumbki lepingu osapool ei tasu teisele osutatud teenuste eest või tasub osutatud teenuse võrra vähem, kajastatakse raamatupidamisarvestuses nii tulud kui kulud täismahus. Tasaarveldus kajastatakse raamatupidamises kandega: D kohustus (kontoklass 20)  K  nõue (kontorühm 103). Kajastamise aluseks on leping ja/või lepingu põhjal vormistatud raamatupidamisõiend või arve.
19.4.	 	Tulude kajastamiseks raamatupidamisüksuse raamatupidamises kehtestatakse asutuse juhi käskkirja või korraldusega asutuse spetsiifikat arvestav kord tulude tekkepõhiseks kajastamiseks vajaliku informatsiooni hankimiseks ning õigustatud nõuete laekumise tagamiseks, juhindudes alljärgnevast:
19.4.1.	määratakse, kelle kohustus on edastada arvete koostajale vajalik informatsioon, millises vormis seda tehakse ja millised on informatsiooni esitamise tähtajad;
19.4.2.	kehtestatakse massteenusest nagu näiteks erinevad riigilõivud, trahvid, sunniraha, õppemaksud jms tulenevate tuludega kaasnevate nõuete analüütilise arvestuse korraldus ning analüütilise ja sünteetilise arvestuse andmete võrdlemise kord.
20.	Lõivud
20.1.	 	Tulu lõivudest võetakse tekkepõhiselt arvele riigilõivuga maksustatud teenuse osutaja raamatupidamisüksuse raamatupidamisarvestuses. 
20.2.	 	Lõivud laekuvad ettemaksuna rahandusministeeriumi pangakontole raamatupidamisüksuse viitenumbriga. Asutus on kohustatud tasuja soovil vastu võtma kuni 100-krooniseid riigilõive sularahas. Raamatupidamises kirjendatakse riigilõivudega seotud tehingud järgmiselt:
20.2.1.	laekumisel e-riigikassa kontole või kassasse, vastavalt
D laekumiste siirded (konto710001) 	K lõivu ettemaks (konto 200070) 
D kassa ( kontogrupp 1000)    	K lõivu ettemaks (konto 200070) või K lõivu tulud (kontorühm 320);
20.2.2.	teenuse osutamisel
D lõivu ettemaks (konto 200070)	K lõivu tulud (kontorühm  320);
20.2.3.	kassase laekunud raha e-riigikassa kontole inkasseerimisel
D laekumiste siirded (konto710001)	K kassa (konto 100000), või
D raha teel (konto 100080) K kassa (konto 100000), (kui kanded tehakse nii kassaaruande kui pangaväljavõtte põhjal) ja pangaväljavõtte põhjal D laekumiste siirded (710001) ja K 100080.
20.3.	 	Riigilõivu tasunud isikul on õigus esitada taotlus riigilõivu tagastamiseks seda võtnud asutusele kahe aasta jooksul riigilõivu tasumise aasta lõpust arvates. Tagastamise taotluses märgitakse rahandusministri 29.12.2006 määruse nr 68 „Riigilõivu sularahas vastuvõtmise, tasumise kontrollimise ja tagastamise kord“ § 11 nõutud andmed. 
20.4.	 	Riigilõivu tagastamine või pärast kahe aasta möödumist tagastamisele mittekuuluvad riigilõivud kirjendatakse:
20.4.1.	riigilõivu tagastamine
D lõivu ettemaks (konto 200070)	K siirded eelarvest (konto 700000)
20.4.2.	tagastamisele mittekuuluvate riigilõivude tuludesse kandmine
D lõivu ettemaks (konto 200070)	K lõivu tulud (kontorühm 320).
20.5.	 	Lõivude analüütiliseks arvestamiseks spetsiaalse infosüsteemi pidamisel on raamatupidamiskirjendite aluseks igakuised koonddokumendid, mille koostamise ja raamatupidamisele esitamise nõuded ning tähtajad kehtestatakse asutuse juhi käskkirja või korraldusega.
21.	Trahvid
21.1.	 	Tulu trahvidest kajastatakse tekkepõhiselt selle raamatupidamisüksuse tuludes, kes trahvinõude esitas. Trahvid võetakse tekkepõhiselt arvele nende väljakirjutamise (määramise) kuupäevale vastavas kalendrikuus, koostades raamatupidamiskirjendid:
21.1.1.	nõude arvessevõtmisel 
D trahvinõuded  (konto 102090)  	K trahvid (kontogrupp 3880);
21.1.2.	laekumisel 
D laekumiste siirded (konto710001) 	K trahvinõuded (konto 102090).
21.2.	 	Kui võlgnikule määratud rahatrahv või rahaline karistus asendatakse täitemenetluse seadustiku alusel asenduskaristusega, kajastatakse asenduskaristuse määramine selle määramise kuupäevale vastavas kalendrikuus kandega: kreedit trahvinõuded (konto 102090), deebet trahvid (kontogrupp 3880).
21.3.	 	Väärteo- ja kriminaalmenetluse otsuste alusel sissenõutavad menetluskulud ning välismaalaste väljasõidukohustuse sundtäitmise ja väljasaatmiskeskuses kinnipidamise kulude sissenõuded kajastatakse analoogselt trahvidega. Nõue kirjendatakse deebet trahvinõuded (konto 102090), kreedit regressinõuded (konto 388830).
21.4.	 	Trahvide, menetluskulude ja muude seaduse alusel sissenõuete analüütiliseks arvestamiseks spetsiaalse infosüsteemi pidamisel on raamatupidamiskirjendite aluseks igakuised koonddokumendid, mille koostamise ja raamatupidamisele esitamise nõuded ning tähtajad kehtestatakse asutuse juhi käskkirja või korraldusega.
22.	Toodete ja teenuste müük ja muud tulud
22.1.	 	Tulusid toodete ja teenuste müügist kajastatakse tekkepõhiselt kontorühmas 322 ja 323, liigendatuna asutuste põhimääruse või põhikirjalisest tegevuse järgi (nt tulu haridusalasest tegevusest, kontogrupp 3220; tulu sotsiaalabialasest tegevusest, kontogrupp 3224; tulu korrakaitsest, kontogrupp 3227 jne). Kui osutatakse ka mittepõhimäärusejärgseid teenuseid, kajastatakse see tulu vastavalt majanduslikule sisule, nt tulu kommunaalteenustest, kontogrupp 3225; mitteeluruumide rent kontol 323320 jne.
 
22.2.	 	Muuseumides müüdavate trükiste, suveniiride ja meenete müügitulu kajastatakse tekkepõhiselt tuludes kontol 322120 sarnaselt omatuluna käsitlevate muude muuseumide tasuliste teenustega.

22.3.	 	Varude müügist tekkinud tulusid ja kulusid kajastatakse saldeerituna, kui varude müüki ei loeta põhitegevuseks. Kaupade ostu ja müügiga seotud kulu ja tulu kajastamisel netoarvestuses kasutatakse kontogruppi 3814 kuuluvaid kontosid.
 
22.4.	 	Tulu kirjendatakse raamatupidamises üldjuhul arve alusel järgmiselt:
22.4.1.	nõude arvessevõtmisel
D   nõuded müüdud toodete ja teenuste eest (kontogrupp 1030) 
K   tulu (kontorühm 322) ilma käibemaksuta 
K   käibemaks (203001), kui tulu saaja on käibemaksukohustuslane;
22.4.2.	laekumisel 
D laekumiste siirded (konto710001)	K nõuded (kontogrupp 1030).
22.5.	 	Tulud õiguste müügist – hoonestusõiguse seadmise tasu ja kasutamisõiguse tasu (nt riigimaale seatud kasutusvaldus) kirjendatakse raamatupidamises üldjuhul arve alusel, mis koostatakse vastavalt eelnevalt  sõlmitud lepingutele, järgmiselt:
22.5.1.	nõude arvessevõtmisel
D nõuded müüdud toodete ja teenuste eest (kontogrupp 1030) 
K   tulu (kontogrupp 3237) 
22.5.2.	laekumisel
D laekumiste siirded (konto710001)	K nõuded (kontogrupp 1030).
22.6.	 	Kasutusvaldajal on kohustus tasuda enne kasutusvalduse seadmise lepingu sõlmimist maavalitsuse kui kasutusse andmise otsustaja kulud 500 krooni MV viitenumbriga (e-riigikassa konto – tulu majandustegevusest) rahandusministeeriumi arvelduskontole. Raha laekumisel tehakse raamatupidamises kanne:
	D 710001 TP 014001
	K 323100 TP kood

22.7.	 	Isik, kelle kasuks on kasutusvaldus seatud, tasub esimesel viiel aastal ainult maamaksu. Kasutusvalduse tasu maksmine algab viie aasta möödumisel kasutusvalduse kinnistusraamatusse kandmisest.

22.8.	 	Kasutusvalduse aastatasu suurus on 2% kehtivast maa maksustamishinnast, kuid mitte vähem kui 100 krooni. Kasutusvalduse tasu väljendatakse kroonides.

22.9.	 	Kui kasutusvalduse tasu maksmine (pärast viie aasta möödumist kasutusvalduse lepingu jõustumisest) ei alga aasta algusest, siis esimese aasta kasutusvalduse tasu suuruse leidmisel jagatakse kasutusvalduse aastatasu 365 päevaga ning korrutatakse päevade arvuga lepingu jõustumise kuupäevast kuni aasta lõpuni. Saadud summa ümardatakse täiskroonini.

22.10.	 Kasutusvalduse tasu täpne suurus ning tasumistähtajad teatatakse kasutusvaldajale kirjalikult hiljemalt kolm kuud enne kasutusvalduse tasu tasumise kohustuse tekkimise algust.
 
22.11.	Järgnevatel aastatel saadetakse kasutusvaldajale kirjalik teatis kasutusvalduse aastatasu maksmise kohta hiljemalt 30 päeva enne maksu tasumise tähtpäeva.  Kirjalikus teates märgitakse ka rahandusministeeriumi arvelduskonto ja e-riigikassa viitenumber (e-riigikassa üüri- ja renditulu konto), kuhu kasutusvaldaja kasutusvalduse tasu peab üle kandma.

22.12.	Kasutusvalduse aastatasu tasumise kohustust võib maavalitsus jaotada kaheks võrdseks osaks, kui aastatasu suurus on suurem kui 1000 krooni. Alla 1000 kroonise aastatasu tasumine toimub üks kord aastas.

22.13.	Kasutusvalduse aastatasu tasumise kohustuse jagamisel osadeks tuleb arvestada, et esimene osamakse tasutakse hiljemalt jooksva aasta I kvartalis, teine osamakse jooksva aasta III kvartalis.

22.14.	Kasutusvaldusesse antud maal metsaseaduse tähenduses tuuleheite, tuule- ja lumemurru puude raie, sanitaarraie või turberaie eest saadud tasu kajastatakse tuluna kontol 323710.
22.15.	 Rendi enampakkumise osavõtutasu kajastatakse kontol 323390 – tulu muu rendi ja üüriga kaasnevast tegevusest. 
22.16.	 Sunnirahana käsitletakse asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud alusel haldusmenetluses tekkinud nõudeid. Tulu sunnirahast kirjendatakse pärast ettekirjutuses kohustuse täitmatajätmise selgumist järelevalveametniku vastavasisulise otsuse alusel tekkepõhiselt deebet trahvinõue (konto 102090), kreedit sunniraha ja tulud asendustäitmisest (konto 388850).
22.17.	 Kahjutasusid, hüvitisi (v.a. kindlustuspoliisidel põhinevad kindlustushüvitised), leppetrahve põhitegevusest  (kontorühm 388) võib, tulenevalt nende hinnanguliselt madalamast laekumise tõenäosusest, kajastada kassapõhiselt. Kui nimetatud tulude saamiseks vormistatakse teisele osapoolele arve või sõlmitakse nt töötajaga kirjalik kokkulepe töötaja süül tekitatud varalise kahju hüvitamiseks, kajastatakse nõue ja tulu arvestuses tekkepõhiselt (deebet muud nõuded (konto 103690), kreedit regressinõuded (konto 388800), või kreedit kindlustushüvitised (konto 388800). Leppetrahvide tekkepõhisel kajastamisel kajastatakse nõue kontol 102090 (tulu kontol 388090). 
22.18.	 Maade järelmaksuga erastamisel ostja poolt aastas tasumisele kuuluvalt summalt arvestatud intress ning maksmisega viivitamise korral tähtaegselt tasumata summalt arvestatud viivis kajastatakse tuluna kassapõhiselt (intressitulu kontol 658010 ja viivistulu kontol 382390).
22.19.	 Dividenditulu kajastatakse äriühingu üldkoosoleku otsuse põhjal selle raamatupidamisüksuse bilansis, kelle bilansis on ministeeriumi äriühingute aktsiad kandega deebet laekumata dividendid (konto 103110) rahavoo kood 23; kreedit  osalused tütarettevõtjates (konto 150200) rahavoo kood 23.
22.20.	 Ministeeriumi valitseva või olulise mõju all olevate asutuste netovara kajastatakse kapitaliosaluse meetodil selle raamatupidamisüksuse tulemiaruandes, kelle bilansis on nimetatud asutuste osalus,  kontol  652000.
22.21.	 Valuutakursi muutuste mõju võetakse raamatupidamises arvesse tehingute tegemisel jooksvalt ning aruandeaasta lõpus bilansi koostamisel, kasutades Eesti Panga kurssi tehingu ja bilansipäeval. Valuutakursi kasumid kahjumid finantsvaradelt kajastatakse saldeeritult kontol 655700. Valuutakursi kasumid kahjumid põhitegevusest kajastatakse saldeeritult kontol 608000.

7.peatükk
SAADUD JA ANTUD TOETUSED

23.	Toetuste kajastamine
23.1.	 	Toetuste kajastamisel lähtutakse ÜE 7. peatükist.
23.2.	    Toetuse liigi ning saamise ja aruande vormi ja tingimused määrab toetuse andja. Toetuse andmisel lähtutakse igal konkreetsel juhul sõlmitud lepingus või muus kirjalikus kokkuleppes fikseeritud tingimustest, mida andja saaja aruannete põhjal kontrollib.
23.3.	 	Sihtfinantseerimist tegevuskuludeks kajastatakse tuludes (saaja – kontogrupis 3500) ja kuludes (andja – kontogrupis 4500) sel perioodil, millal toetuse saaja teeb kulutused, milleks sihtfinantseerimine oli ette nähtud (tagatakse tulude ja kulude vastavus).
23.4.	 	Sihtfinantseerimist põhivara soetamiseks kajastatakse tuluna (kontogrupis 3502) põhivara soetamise perioodis (saaja). Andjad kajastavad toetust kuluna (kontogrupis 4502) sel momendil, kui toetuse saaja teeb kulud või soetab põhivara, milleks sihtfinantseerimine oli ette nähtud. Kui sihtfinantseerimise arvelt soetatud põhivaraga kaasneb käibemaksukulu, mis samuti kaetakse saadud toetuse arvelt, kajastatakse nimetatud kulu osas saadud sihtfinantseerimine tegevuskuludeks (kontogrupp 3500).
23.5.	 	Sihtfinantseerimise saaja lähtub sihtfinantseerimise jaotamisel põhivara soetamiseks ja tegevuskuludeks oma raamatupidamisandmetest ning vajadusel teavitab jaotusest ka toetuse andjat.
23.6.	 	Sihtfinantseerimise saaja kajastab saadud toetusi tuludes selle tegevusala koodiga, mis näitab, milleks toetus oli antud, vaatamata sellele, millist tegevusala koodi näitab toetuse andja või vahendaja.
23.7.	 	Põhivara sihtfinantseerimise tuluna kajastatud tegevusala kood peab vastama põhivara soetuse (kontorühma 154, 155, 156, 157 RV 01) tegevusala koodile rahavoo koodide 05 ja 01 korral. 
23.8.	 	Toetuse andja ja vahendaja kajastavad antud või vahendatud toetust selle tegevusala koodiga, milleks toetust anti.
23.9.	 	Sihtfinantseerimist nimetatakse vahendamiseks, kui saaja ei kasuta toetust oma põhivara soetuseks või tegevuskuludeks, vaid annab selle edasi kolmandale isikule. Sellist toetust kajastavad vahendajad tuludes ja kuludes eraldi kontodel, mis peavad olema aruandeperioodis võrdsed, kuna toetuse saamise tulu ja toetuse andmise kulu kajastatakse üheaegselt. Kontopaarid, mis peavad igakuiselt võrduma vahendaja enda saldoandmikus: 350010=450010; 350030=450030; 350050=450050; 350210=450210; 350230=450230; 350250=450250.
23.10.	 Sihtfinantseerimist jaotatakse kodumaiseks ja välismaiseks ning need kajastatakse eraldi kontodel. Kodumaise toetuse eriliik on välismaise sihtfinantseerimise kaasfinantseerimine, mis kajastatakse eraldi kontol lahus muudest kodumaistest sihtfinantseerimistest ning vastava allika koodiga, mis näitab ära välisabifondi, millele kaasfinantseerimist anti (allika koodid 21 kuni 39).
23.11.	Põhivara sihtfinantseerimise kontodel 350200, 350220 ja 350240 on nõutav rahavoo kood. Rahavoo koode kasutatakse järgmises tähenduses:
23.11.1.	rahavoo kood 05 – sihtfinantseerimine laekub rahana toetuse saajale, kes kannab selle ise põhivara müüjale;
23.11.2.	rahavoo kood 01 – sihtfinantseerimine ei laeku rahana toetuse saajale, vaid toetuse andja või vahendaja kannab selle otse tarnijale, kellelt üksus saab põhivara;
23.11.3.	rahavoo kood 19 – sihtfinantseerimine saadakse kaupade või teenustena, kusjuures keegi ei maksa selle eest otseselt põhivarade annetajale raha.
23.12.	Kui asutus on toetuse andja, vahendaja või toetuse kaasfinantseerija, kantakse abi saajale toetus üle lepingu alusel vastavalt lepingus sätestatud maksetähtaegadele (nt riigieelarvelised eraldised, toetuslepingud) või maksetaotluste alusel vastavalt toetuslepingutele ning raamatupidamises kirjendatakse: D ettemakstud sihtfinantseerimine (konto 103850) või ettemakstud kaasfinantseerimine (konto 103855) K siire eelarvest (konto 700000). 
23.13.	Riigiasutustele riigieelarve vahenditest makstavad toetused (riigieelarvelised eraldised) kajastatakse kassapõhiselt üksuste vahelise siirdena (D konto 710010) ning neid ei kajastata bilansis nõudena (kontol 103850) või kuludes (kontorühmas 450).
23.14.	Antud toetused kantakse kuluks (kontogrupp 450) abi saajate poolt esitatud kuluaruannete või sihtfinantseerimise teatiste alusel.
23.15.	Kui toetuse kasutamisel on toetuse saaja rikkunud lepingu tingimusi (nt raha ei ole sihipäraselt kasutatud) või osa toetusest on lepingu eesmärgi saavutamisel jäänud kasutamata, võetakse selle selgumisel arvele toetuse tagasinõue (103650). Toetuse tagasinõude arvelevõtmisel krediteeritakse kodumaine toetuse korral kontot 450060 või 450260, välismaine toetuse korral kontot 450070 või 450270. Kui tagasinõutavat toetust ei ole varasemal perioodil kantud kuludesse ning see kajastub bilansis ettemaksuna, siis tagasinõude arvele võtmisel krediteeritakse ettemaksu (kontot 103850 või 103855).
23.16.	Kui asutus on toetuse vahendaja või toetuse saaja, siis tagasinõude selgumisel võetakse raamatupidamises arvele tagasimaksekohustus toetuse andja ees (konto 203650) ning debiteeritakse kontot 350060, 350070, 350260 või 350270 vastavalt sellele, kas tagasinõutav on kodumaine või välismaine toetus.
23.17.	Toetused füüsilistele isikutele kajastatakse kontoklassis 41.

8.peatükk
TEGEVUSKULUD

24.	Tegevuskulude kajastamine
24.1.	   Tegevuskulude kajastamisel lähtutakse ÜE 8. peatükist.
	
24.2.	    Kulusid käsitletakse tööjõukuluna selles asutuses, kus arvestatakse töötasu ja deklareeritakse maksud töötasult. Teiselt asutuselt või füüsilisest isikust ettevõtjalt ostetud teenus ei ole tööjõukulu ja kajastatakse tegevuskuluna vastavalt teenuse majanduslikule sisule. 
24.3.	 	Tööjõuga seotud kulude (v.a. erisoodustused) puhul kasutatakse tehingupartnerina alati füüsilise isiku tehingupartneri koodi (800699 või 9006xx). Bilansikontodel kontogruppides 1037 ja 2030 kasutatakse alati Maksu- ja Tolliameti  tehingupartneri koodi.
24.4.	 	Töötasukulud kirjendatakse tekkepõhiselt kontorühmas 500 ning töötasude arvestatud maksukulud kontorühmas 506. 
24.5.	 	Puhkusetasu ja puhkusereservi arvestusel kasutatakse  järgmist arvestuspõhimõtet:
24.5.1.	tegelik puhkusetasu ja sellelt arvestatud maksukulu kajastatakse väljamaksmisel ettemaksuna, periodiseerides selle nendesse kuudesse, milliste eest oli tasu arvestatud;
24.5.2.	aruandeaasta lõpus viiakse läbi kasutamata puhkusepäevade ja väljamaksmata puhkusetasu ümberhindlus, võttes nimetatud korrektuuri aluseks eelmise kuue kuu keskmise tasu (juuli-detsember). 
24.5.3.	väljamaksmata puhkusetasu ja sellega seotud maksukulude ning puhkusetasu kohustuse korrigeerimine kajastatakse lõppenud aruandeperioodi viimase kalendrikuu (puhkusetasu kontod grupis 5000-5008 ja sellega seotud maksukulude - kontogrupp 5060) kulude suurenemisena, vastaskontoks konto 202010.
24.5.4.	väljatöötamata puhkusepäevade eest arvestatud puhkusetasu ja sellega seotud maksukulude ning puhkusetasu nõude korrigeerimine kajastatakse lõppenud aruandeperioodi viimase kalendrikuu (puhkusetasu kontod grupis 5000 – 5008 ja sellega seotud maksukulude – kontogrupp 5060) kulude vähenemisena, vastaskontoks konto 103930.
24.6.	 	Puhkusetoetus ja sellega kaasnevad maksud kajastatakse kuluna kalendrikuus, millises  puhkus algas.
24.7.	 	Muud ühekordsed lisatasud, preemiad, toetused töötajatele (nt tulemustasud, lapse sünnitoetused, matusetoetused vms) ja nendega kaasnevad maksud kajastatakse kuluna nende väljamaksmise kalendrikuus kui tekkepõhist momenti ei ole võimalik määrata teisiti.
24.8.	 	Hüvitised teenistussuhte või töölepingu lõpetamisel kajastatakse üldjuhul kuluna teenistussuhte või töölepingu lõpetamise hetkel, sõltumata sellest, millal tegelikult vastav hüvitis välja maksti. 
24.9.	 	Töötasudelt tulu- ja sotsiaalmaksu, kohustusliku kogumispensioni ja töötuskindlustuse maksete kinnipidamine, arvestamine ja ülekandmine ning töötajatele tehtud erisoodustustelt maksude arvestamine ja ülekandmine Maksu- ja Tolliametile toimub kehtivate maksuseaduste järgi. 

24.10.	 Maksude ülekandmisel tehakse kanne: deebet ettemaksukontode jäägid (konto 103799), kreedit siirded eelarvest (konto 700000) või pank (konto 100100). Maksude ülekandmisel seadusejärgsel tähtpäeval või -kuul võib deebetis kajastada maksukohustuste kontosid (kontogrupp 2030) kooskõlas Maksu- ja Tolliameti poolt tehtava kandega.

24.11.	Ettemaksukontode jäägid (kreedit konto 103799) suletakse maksukohustustega (deebet kontorühm 2030) maksudeklaratsiooni esitamise tähtpäeval ning maksudeklaratsioonis toodud summades. Maksukohustuse mittetäielikul katmisel tehakse kanne vastavuses Maksu- ja Tolliameti poolt tehtud kandega. Ühe ja sama tähtpäevaga maksukohustuse täitmisel järgib Maksu- ja Tolliamet maksukorralduse seaduse § 105 lg 6 kehtestatud järjestust.
24.12.	Tööjõukuluna käsitletavaid erisoodustusi ja nendelt arvestatud maksukulusid kajastatakse kontogruppides 5050 ja 5060.

24.13.	Kui kuludokumendil ei ole võimalik täpselt määratleda erisoodustuste kulude arvestamiseks vajalikke proportsioone, kasutatakse erisoodustuste ja nendelt arvestatavate maksukulude arvestamisel proportsiooni 30 % (maksustatav) ja 70 % (mittemaksustatav).
24.14.	Erisoodustuse alusdokumendil kajastatud käibemaks, mis kuulub erisoodustuse definitsiooni alusel samuti maksustamisele kui erisoodustus, kajastatakse koos põhisummaga kontogrupis 505 (mitte kontol 601000). Kui arve esitaja on avaliku sektori üksus, kajastatakse käibemaksu osa TP koodiga 800699.
24.15.	Tööandja kulud töövõtja haigushüvitise ja ametipalga vahe kompenseerimisel kajastatakse kahjutasude ja viiviste kontol 608010 kui käsitletavad kulud kuuluvad kompenseerimisele Haigekassale.
24.16.	Seaduse nõuetest tulenevaid tööandja kulusid seoses töövõtjate kindlustusega kajastatakse kontol 554090.
24.17.	Asutusega töösuhtes olevate isikute eest tasutud ja nende poolt asutusele hüvitatavad kululimiite ületavad summad kajastatakse kuluvähendusena.
24.18.	Ülelimiidiliste kulude kassaline hüvitamine toimub samade e-riigikassa kontode vahendusel, milliste vahendusel toimusid esialgsed kassalised kulud. Hüvitamisel palgamaksete vahendusel korrigeeritakse raamatupidamisõiendi alusel kassakulude liigendust.
24.19.	Tegevuskulud kajastatakse selle asutuse kuluna, kelle tegevuseks kulu kasutati. Kui üks raamatupidamisüksus finantseerib osaliselt või täielikult teise raamatupidamisüksuse kulusid, annab finantseerija vastavad kulud üle sellele, kes selle kulu eest kaupu, teenuseid või muid hüvesid sai.

24.20.	Punkti 24.18 ei rakendata, kui  edasiantavad summad on ebaolulised, jaotamine on keeruline või aeganõudev või kui kehtivad õigusaktid seda keelavad. 
24.21.	Valitsemisala siseste raamatupidamisüksuste tegevuskulud jäetakse edasiandmata olenemata summadest, kui  kulude arvestus või finantseerimine on tsentraliseeritud ühe asutuse tasandile vastavalt eeskirja punktile 10.4.
24.22.	Kulude edasiandmisel lähtutakse ÜE § 32 lõikest 3.
24.23.	Kulude edasiandmisel nõudega tasuda saadud kulude eest, koostatakse saajale arve ning kajastatakse edasiantavaid kulusid (kui kulude eest originaalarve esitaja on isik,  kes ei oma ÜE lisa 2 järgi iseseisvat tehingupartneri koodi) bilansikonto kaudu. Kulude edasiandja kajastab tarnija arve saamisel edasiantavad kulud koos käibemaksuga koheselt nõude kontol (103000) või kasutab vahekontona kontot 108900, kui majandustarkvara ei võimalda korrespondeeruva kontona kasutada reskontro kontot. 
24.24.	Raamatupidamisüksus, kes saadud kulud arvele võtab, kajastab need vastavatel kulukontodel selle tehingupartneri koodiga, kes esitas originaalarve ning eraldab käibemaksu kontole 601000. 
24.25.	Kulude üleandmisel ilma, et nõutakse selle eest tasumist, kajastatakse edasiandja juures kohe antud siiret (konto 710010) ja kulude saaja võtab kulud arvele kasutades kreeditkontona saadud siirete kontot (700010) ning kajastab oma raamatupidamises kulusid selle tehingupartneri koodiga, kes esitas originaalarve. Siirete kontode kasutamise tingimuseks on, et kulude edasiandmisel on tegemist riigiasutuste vahelise tehinguga ja kulude originaalarve esitaja on isik, kes ei oma ÜE lisa 2 järgi iseseisvat tehingupartneri koodi.
24.26.	Kulude üleandmine, mis ei kuulu tagasimaksmisele, vormistatakse siirdeteatisena ja esitatakse teisele osapoolele elektrooniliselt.
24.27.	Rendisuhtest tingitud edasiantavad kommunaalkulud kajastatakse vastavalt renditava objekti kuuluvusele kontorühmades 55112 või 55113 ning tulud kulude edasiandmisest kontogrupis 3225. 

24.28.	Kommunaalkulude edasimüügil (sh oma töötajatele) esitatakse arve ning võetakse arvele nõue (deebet nõue ostjate vastu konto 103000, kreedit tulu majandustegevusest kontogrupp 3225). Raha laekumiseks kasutatakse omatulude kontot riigikassas.
24.29.	Töötaja soovil talle esitatud nõude kinnipidamisel palgast korrigeeritakse raamatupidamisõiendi alusel kassakulude liigendust. Töötaja palgast nõuete kinnipidamisi võimaluse korral välditakse ning eelistatakse nõude eest tasumist pangakonto kaudu.
24.30.	Maksu-, lõivu- ja trahvikulude kajastamisel lähtutakse ÜE §-st 33.
24.31.	Varude soetamisel lisandunud tagasisaamisele mittekuuluv käibemaks eraldatakse kontole 601000 varude saamisel, sh ettemaksete tegemisel, kui see toimus ajaliselt varem. 
24.32.	Tsentraliseeritud korras soetatud, üleandmisele kuuluvaid varusid (konto 108900) kajastatakse esialgselt koos käibemaksuga, käibemaksu eraldamine ja kuluks kandmine toimub hiljem varude saaja raamatupidamises. Käibemaksu osa kontol 108900 kajastatakse tehingupartneri koodiga 800599.
24.33.	Tulevaste perioodide kulude eest ettemaksetelt tasutud käibemaks eraldatakse kontole 601000 ettemaksete tegemisel.
24.34.	Põhivara soetamisel lisandunud tagasisaamisele mittekuuluv käibemaks kajastatakse kontol 601002 kas põhivara saamisel või põhivara eest tasumisel, olenevalt sellest, kumb neist sündmustest toimus ajaliselt varem.
24.35.	Põhivara tsentraliseeritud hankel kajastatakse tagasisaamisele mittekuuluv käibemaks kontol 103990 tehingupartneri koodiga 800599 ning kuluks kandmine toimub hiljem põhivarade saaja raamatupidamises.
24.36.	Maamaksukulu kajastatakse kontol 601010 maksuteadete alusel maksunõude tekkimise kuus maksunõudele vastavas summas tehingupartneri koodiga 014003.
24.37.	Rendisuhtest edasiantavad maamaksukulud kajastatakse kontol 601010 tehingupartnerikoodiga 014003 ning  müügiarve esitamisel või kulude edasiandmisel krediteeritakse kulusid kontol 601010 rentniku tehingupartneri koodiga.

9.peatükk
VARAD

25.	Finantsinvesteeringute kajastamine
25.1.	 	Finantsinvesteeringute kajastamisel lähtutakse RTJ 3 ja ÜE § 34 sätetest.
25.2.	   Osalusi valitseva ja olulise mõju all olevates üksustes kajastatakse kapitaliosaluse meetodil.
25.3.	 	Raamatupidamisüksused, kelle bilansis on osalused tütarettevõtjates või sihtasutustes, kajastavad aasta lõpu seisuga osaluste muutuse lähtuvalt tütarettevõtjate ja sihtasutuste aruandeaasta tulemile järgmiselt:
25.3.1.	kui tütarettevõtja või sihtasutuse tulem on negatiivne:
D 652000 TP sihtasutus/tütarettevõtja	
K 150020 TP sihtasutus RV 21
K 150200 TP tütarettevõtja RV 21
25.3.2.	kui tütarettevõtja või sihtasutuse tulem on positiivne:
D 150020 TP sihtasutus RV 21
D 150200 TP tütarettevõtja RV 21
K 652000 TP sihtasutus/tütarettevõtja
26.	Nõuete ja ettemaksude kajastamine
26.1.	 	Nõuete ja ettemaksude kajastamisel lähtutakse RTJ 3 ja ÜE § 36 sätetest.

26.2.	    Lõivu- ja trahvinõudeid kajastatakse kontogrupis 1020. Lõivu- ja trahvinõuete pikaajalist osa, mille maksetähtaja saabumiseni on aruandeperioodi lõpust rohkem kui üks aasta, kajastatakse kontogrupis 1520.

26.3.	 	Riigilõivude puhul üldjuhul nõuet ei teki, kuna lõivu tasutakse enne teenuse osutamist. Lõivude ettemaksed, mille eest on teenused osutamata, kajastatakse kontol 200070 “saadud lõivude ettemaksed”. Teenuse osutamisel võetakse tulu arvele kandega: Deebet saadud lõivude ettemaksed 200070, kreedit lõivutulu (kontogrupp 320).

26.4.	 	Trahvid võetakse arvele nende väljakirjutamise (määramise) kuupäevale vastavas kalendrikuus kandega: deebet trahvinõuded (konto 102090), kreedit trahvitulu (kontogrupp 3880).

26.5.	 	Trahvide arvestamiseks peab trahvi arvestaja kasutama infosüsteemi, kus kajastuvad klientide ja kuupäevade kaupa nii trahvide määramised kui ka laekumised. Laekumata trahvinõuete üle peetakse analüütilist arvestust. Analüütilise arvestuse põhjal koostatakse kannete aluseks olevad koonddokumendid. Kord kuus edastab koonddokumentide koostaja aruanded raamatupidamisele.

26.6.	 	Trahvide laekumisel koostatakse pangakonto või e-riigikassa konto väljavõtte alusel vastavad kirjendid: deebet pank 100100 või siirded eelarvesse 710001, kreedit trahvinõuded 102090.

26.7.	 	Nõudeid ostjate vastu kajastatakse kontogrupis 1030, viitlaekumisi kontogrupis 1031, laenu- ja liisingnõudeid kontogrupis 1032, muid nõudeid (kinnipidamisi töötasudest, kohtutäituritele makstud ettemaksed, sihtfinantseerimise tagasinõuded jm) kontorühmas 1036. Pikaajalisi nõudeid ostjate vastu, mille maksetähtaeg on hiljem kui 12 kuud alates bilansipäevast, kajastatakse kontogrupis 1530, pikaajalisi laenu- ja liisingnõudeid kontogrupis 1532 ja muid pikaajalisi nõudeid kontogrupis 1536.

26.8.	 	Nõuded ostjate vastu võetakse arvele arve alusel ja paralleelselt müügituluga, mis kajastatakse kontogrupis 322, 323 või 381. Nõutav on tehingupartneri (kliendi) kood.

26.9.	 	Viitlaekumistena kontogrupis 1031 kajastatakse tekkepõhiselt tuludena arvestatud bilansipäevaks laekumata nõudesummad, mille kohta ei ole esitatud nõudedokumenti (arvet, deklaratsiooni vms). Tehingupartnerina näidatakse, kellelt peab laekumine saabuma.

26.10.	 Laenu- ja liisingnõuetena kontogrupis 1032 kajastatakse lühiajalisi (ühe aasta jooksul tasumisele kuuluvad summad) nõudeid, millega kaasneb intress (sh järelmaksunõuded). Tehingupartneri koodina kajastatakse laenu saaja või kapitalirendile võtja kood. Nõutav on rahavoo koodi kasutamine.

26.11.	Pikaajalised intressi mitteteenivad nõuded võetakse esialgselt arvele saadaoleva tasu õiglases väärtuses, milleks on nõude nüüdisväärtus. Vastavalt ÜE § 36 lõikele 4 tuleb nüüdisväärtuse arvutamisel diskontomäärana kasutada 6% aastas. Vahe nominaalväärtuse ja nüüdisväärtuse vahel kajastatakse intressituluna kontol 658080 nende aastate jooksul,  millal nõue tasutakse.

27.	Kasutusvalduse tasu nõuded

27.1.	  	Nõue kasutusvalduse tasust kajastatakse kontol 103000 (tulu kontol 323710).

27.2. 	Kasutusvalduse tasu mittetähtaegsel tasumisel arvestatakse viivist 0,05% tähtajaks tasumata summalt iga tasumisega viivitatud päeva eest.

27.3.	Viivist ei arvestata, kui kasutusvaldaja teostas makse tähtaegselt, kuid makse laekus maavalitsuse e-riigikassa kontole järgmisel tööpäeval. Kui maksepäev langeb nädalavahetusele või riiklikule pühale, loetakse tasumise tähtajaks järgmist tööpäeva.

27.4.	Viivist arvestatakse bilansiväliselt ning viivistulu kajastatakse kassapõhiselt. Viivise laekumisel tehakse kanne:
		D 710001	TP 014001
		K 382390	TP kood

27.5.	Kasutusvalduse tasu mittemaksmisest tekkinud võlgnevuse korral vähendatakse kasutusvaldaja võlgnevust maksete sooritamisel järgmiselt: esmalt vähendatakse võlgnevust viivise ning seejärel kasutusvalduse tasu osas, välja arvatud juhul, kui varasemalt sõlmitud lepingus on sätestatud teisiti.

27.6.	Kasutusvaldaja poolt lepingutingimuste rikkumise korral maareformi seaduses ettenähtud leppetrahvi sissenõudmisel kajastatakse see raamatupidamises:
		D 103000	TP kood
		K 388090 	TP kood

27.7.	Leppetrahvi laekumisel e-riigikassa muude tulude kontole tehakse kanne:
		D 710001	TP 014001
		K 103000	TP kood

27.8.	Kasutusvalduse seadmise lepingute kohased tulevased kasutusvalduse tasud kajastatakse bilansiväliselt kontol 912030 kasutusvaldaja TP koodide kaupa jaotatuna rahavoo koodidega tulevastele perioodidele (rahavoo koodid 91-96).

27.9.	Bilansivälisel kontol 912030 kajastatud saldod esitatakse saldoandmikus ainult üks kord aastas aasta lõpu seisuga (IV kvartali või detsembrikuu saldoandmikes).

28.	Maade järelmaksunõuded

28.1.	Maade järelmaksunõuetena kontol 103250 ja pikaajaliste järelmaksunõuetena kontol 153250 kajastatakse järelmaksuga maade ja korterialuste maade  erastamise nõudeid. Nõuded võetakse arvele maa ostu-müügi-, hüpoteegi seadmise ja asjaõiguslepingu alusel.

28.2.	Maade erastamisel tekkinud järelmaksunõuete üle peetakse analüütilist arvestust iga lepingu kohta. Seni kuni puudub ühtne tarkvara lepingute haldamiseks ja nõuete jälgimiseks, tuleb pidada analüütilist arvestust maade erastamisel tekkinud järelmaksunõuete üle selleks loodud või soetatud infosüsteemi abil.

28.3.	Pärast maa ostu-müügilepingu, asjaõiguslepingu ning hüpoteegi seadmise lepingu sõlmimist tuleb see hiljemalt lepingu sõlmimisele järgneva kuu 14. kuupäevaks kajastada vastavas infosüsteemis. 

28.4.	 Infosüsteemis kajastatu peab sisaldama lepingu kohta vähemalt järgmist:
28.4.1.	lepingu number;
28.4.2.	isiku, kellele maa erastatakse, nimi, elukoht/asukoht, isikukood/registrikood;
28.4.3.	katastriüksuse nimi ja number;
28.4.4.	müügihind;
28.4.5.	müügihinna tasumise kord ja tähtajad;
28.4.6.	intressi- ja viivisemäärad.

28.5.	Uutest jooksval kuul sõlmitud lepingutest tulenevad järelmaksunõuded võetakse bilansis arvele vähemalt üks kord kuus viimase kuupäeva seisuga. Kui raamatupidamisarvestuses ei ole järelmaksunõuete arvestust ostjate lõikes, siis võetakse nõuded arvele koondatult tehingupartneri koodide järgi.

28.6.	Järelmaksunõuete bilansis arvele võtmise aluseks on sõlmitud lepingud või lepingute haldaja (isik, kes sisestab lepingud vastavasse infosüsteemi ja peab selles nende üle arvestust) poolt koostatud koondnimekiri jooksval kuul sõlmitud ja arvele võetud lepingutest. Nimekiri peab sisaldama:

28.6.1. erastaja nime;
28.6.2. registri/isikukoodi;
28.6.3. maa müügihinda, sh müügihinnas sisalduva kasvava metsa maksumust ja sh järelmaksuga tasutav summa ning jooksval aastal tasumisele kuuluv summa.

28.7.	Uutest lepingutest tulenevad järelmaksunõuded võetakse arvele kandega:
		D 103250  TP kood 	lühiajaline järelmaksunõue põhivara müügi eest (jooksval aastal 					tasumisele kuuluv summa)
		D 153250 TP kood	pikaajaline järelmaksunõue põhivara müügi eest (järgnevatel 					aastatel tasumisele kuuluv summa)
		K 381100	TP kood	tulu maa müügist
		K 381410	TP kood 	tulu metsa müügist	
		TP kood on lepingu sõlmija kood. 

28.8.	Metsamaa erastamisel müügihinnale lisatud kasvava metsa maksumus kajastatakse kontol 381410.

28.9.	Järelmaksuga erastamisel maksab ostja aastas tasumisele kuuluvalt summalt intressi 10% aastas, maareformi seaduse § 223 lõikes 4 sätestatud juhul 5% aastas. Maksmisega viivitamise korral maksab ostja tähtaegselt tasumata summalt viivist 0,05% iga tasumisega viivitatud päeva eest maksetähtajale järgnevast päevast arvates. Intressid ja viivised tasutakse rahas. Vastavalt ÜE § 23 lõikele 5 kajastatakse intressi- ja viivisetulu kassapõhiselt.

28.10.	Pankroti väljakuulutamisega lõpetatakse intressi ja viivise arvestamine võlgniku vastu suunatud nõuetelt.

28.11.	 Järelmaksu graafiku mittetäitmisest tekkinud võlgnevuse korral vähendatakse ostja võlgnevust maksete sooritamisel alljärgnevas järjekorras: esimesena vähendatakse ostja võlgnevust viivise, teisena leppetrahvi, kolmandana intressi ja viimasena ostuhinna osas, välja arvatud juhul, kui varasemalt sõlmitud lepingus on sätestatud teisiti.

28.12.	 Igapäevaliselt kontrollitakse panka erastamise eriarvele laekunud summasid järelmaksu tasumise kohta ning need kantakse infosüsteemi eraldades viivise, intressi ja põhiosa makse.

28.13.	 Lepingute haldaja teeb internetipanga või pangast saadud väljavõttel igapäevaliselt või nimetatud väljavõtete alusel igakuiselt jaotustabeli (Excel’is), mis sisaldab aruandekuul kronoloogilises järjestuses laekunud summade jaotust viivisteks, intressiks ja põhiosa makseteks. Põhiosa maksed peavad sisaldama sealhulgas jaotust lühiajalisteks ja pikaajalisteks. Kui aruandekuul on laekunud ettemakseid, mille osas on ostu-müügilepingud sõlmimata, või on selgitamata laekumisi, tuleb need tabelis eraldi välja tuua. Jaotustabel edastatakse hiljemalt aruandekuule järgneva kuu 15. kuupäevaks raamatupidamisüksusele laekumiste kajastamiseks.

28.14.	Järelmaksunõuete, intresside ja viiviste laekumiste kohta tehakse raamatupidamises kanne:
		laekumine rahas panka erastamise eriarvele:
		D 100100	TP 800401 	pank 	
		K 103250 	TP kood 	järelmaksunõude lühiajaline osa põhivara müügi eest
	
		kui tasutakse ka pikaajalist osa, siis tehakse kanne:
		D 100100 	TP 800401	pank
		K 153250 	TP kood	järelmaksunõude pikaajaline osa põhivara müügi eest
	
		laekunud intress
		D 100100 	TP 800401	pank
		K 658010 	TP kood	intressitulu järelmaksunõuetelt
	
		laekunud viivis
		D 100100	TP 800401	pank
		K 382390	TP kood	muud viivisintressitulud

28.15.	Vähemalt 10% maa ostuhinnast tuleb tasuda enne müügilepingu sõlmimist. Maa müügihinna osalisel või täielikul tasumisel enne müügilepingu sõlmimist kajastatakse laekunud summa ettemaksena kontol 203910:
		D 100100 	TP 800401	pank
		K 203910	TP kood	ettemaksed müüdud põhivara eest.

28.16.	Lepingu sõlmimisel kantakse ettemaks maa müügituludesse:
		D 203910	TP kood	ettemaksed põhivara müügi eest
		K 381100	TP kood	tulu maa müügist

28.17.	Kui hiljem selgub, et ostja on tasunud ostuhinnast rohkem või tunnistatakse kehtetuks erastamine, mille eest on tasutud, tagastatakse ostjale enammakstud summa esitatud avalduse alusel.

28.18.	Kui ostja on tasunud ostuhinnast suurema summa, kajastatakse see kohustusena kontol 203910 ning summa tagastamisel tehakse kanne:
		D 203910 TP kood	ettemaksed põhivara müügi eest
		K 100100	TP 800401	pank

28.19.	Kui erastamine tunnistatakse kehtetuks või enammakstud summa on kantud maa müügituludesse, siis ostuhinna tagastamisel tehakse kanne: 
		D 381100	TP kood	tulu maa müügist
		K 100100	TP 800401	pank

28.20.	Kui erastamine tunnistatakse kehtetuks, kuid raamatupidamises on arvele võetud nõue ja müügitulu, siis kustutatakse see nõude arvelevõtmise vastupidise kandega:
		D 381100 TP kood	tulu maa müügist
		K 103250	TP kood	järelmaksunõude lühiajaline osa põhivara müügi eest
		K 153250	TP kood	järelmaksunõude pikaajaline osa põhivara müügi eest

28.21.	Lepingujärgse järelmaksunõude osalise ennetähtaegse tasumise korral vähendatakse nõude pikaajalist osa maksegraafiku lõpust. Ennetähtaegseks makseks loetakse summa, mis ületab järgmisel maksetähtajal tasumisele kuuluvat summat koos intressiga. Järgnevaid tasumisi arvestatakse vastavalt maksegraafikule ning aastas tasumisele kuuluvat summat ümber ei arvutata.
 
28.22.	Ennetähtaegselt tasutud summalt intresse ei arvutata.

28.23.	Osalise ennetähtaegse tasumise korral tehakse raamatupidamises kanne:
		D 	100100  TP 800401	pank
		K	153250  TP kood	järelmaksunõude pikaajaline osa põhivara müügi eest
	
28.24.	Maareformi seaduse § 223 sätestatud soodustuste rakendamisel maa väljaostuvõla kustutamiseks kajastatakse see kuludes antud toetusena füüsilistele isikutele ja järelmaksunõude vähendamisena:
		D 413090  TP 800699	muud peretoetused
		K 153250  TP 800699	järelmaksunõude pikaajaline osa põhivara müügi eest
		või  K 103250 TP 800699, kui järele on jäänud vaid järelmaksunõude lühiajaline osa.

28.25.	Väljaostuvõla kustutamist seoses soodustustega alustatakse järelmaksu graafikus fikseeritud viimasest maksetähtajast. Kui väljaostuvõlg on väiksem kui kustutamisele kuuluv summa, kajastatakse kustutatav summa järelejäänud järelmaksunõude vähendamisena ning enammakstud summa tagastatakse. Kui müügihind on väiksem kui seadusest tulenev kustutussumma, tagastatakse ainult maa müügihinnale vastav summa.

28.26.	Enammakstud summa tagastamise aluseks on erastaja poolt esitatud avaldus erastamise korraldajale ning selle alusel vormistatud maavanema korraldus. 

28.27.	Soodustustega seotud enammakstud summa tagastamise otsuse alusel võetakse raamatupidamises üles kohustus kontol 203560 teostada tagasimakse:
		D 413090	TP kood	muud peretoetused
		K 203560 TP kood	seadusandlusest tulenevad toetuste kohustused.

28.28.	Kohustuse ülekandmisel tehakse raamatupidamises kanded:
		D 203560	TP kood	seadusandlusest tulenevad toetuste kohustused
		K 100100	TP 800401	pank

28.29.	Panka erastamise eriarvele erastamisest laekunud tuludest kantakse vastavalt erastamisest laekuva raha kasutamise seaduse § 10 lõikes 8 sätestatud tähtaegadele edasi 50% stabiliseerimisreservi ja 50% Vabariigi Valitsuse omandireformi reservfondi. Raamatupidamises tehakse kanded:
		D 710001	TP 014001	laekumiste siirded eelarvesse
		K 100100	TP 800401	pank.

28.30.	 Igakuiselt koostatakse järelmaksunõuete liikumise kohta koondandmik, mis edastatakse raamatupidamisüksusele hiljemalt aruandekuule järgneva kuu 20. kuupäevaks.

28.31.	Järelmaksunõuete liikumise koondandmik peab sisaldama:
28.31.1.	dokumendi nr, kuupäev;
28.31.2.	aruandekuu;
28.31.3.	lepingute arv kuu alguses;
28.31.4.	kontrollitavas kuus sõlmitud uute ja lõpetatud lepingute arv;
28.31.5.	järelmaksunõuete saldo kuu alguses (TP koodide lõikes);
28.31.6.	järelmaksunõuete käibed (TP koodide lõikes);
28.31.7.	järelmaksunõuete saldo kuu lõpus (TP koodide lõikes);
28.31.8.	erastamise eriarve jääk kuu alguses;
28.31.9.	erastamise eriarvele aruandekuus laekunud summad jaotatuna põhiosamakseks, viivise ja intressituluks;
28.31.10.	erastamise eriarvele aruandekuus laekunud selgitamata summad;
28.31.11.	erastamise eriarvelt aruandekuus kantud summa rahandusministeeriumi omandi- ja stabiliseerimisreservi;
28.31.12.	erastamise eriarvelt aruandekuus tagasi kantud selgitamata summad;
28.31.13.	erastamise eriarve jääk kuu lõpus; 
28.31.14.	koostaja nimi, allkiri.
29.	Pikaajaliste järelmaksunõuete diskonteerimine
29.1.	Pikaajalised järelmaksunõuded kajastatakse nõude nüüdisväärtuses, kasutades ÜE § 36 lõikes 4 toodud diskontomäära. Järelmaksunõuete intressitulu kajastatakse kontol 658010.

29.2.	Aruandeaasta lõpu seisuga tehakse pikaajaliste järelmaksunõuetelt intressiarvestus ja  diskonteerimine, millest on maha arvestatud ebatõenäoliselt laekuvaks tunnistatud nõuded. 

29.3.	Enne intressiarvestust ja diskonteerimist peavad olema kajastatud allahindlused ja korrigeeritud järelmaksunõuete lühi- ja pikaajaline osa.

29.4.	Intressitulu arvestamisel korrutatakse eelmise aasta pikaajaliste järelmaksunõuete kontogrupi 1532 saldo ÜE § 36 lõikes 4 toodud diskontomääraga. Saadud summa kajastatakse:
		D 153251	TP kood	pikaajaliste järelmaksunõuete diskonteerimine
		K 658080	TP kood	intressitulu diskonteeritud pikaajalistelt nõuetelt.

29.5.	Pikaajalised järelmaksunõuded diskonteeritakse lähtudes aruandeaasta lõpu seisuga pikaajaliste järelmaksunõuete summadest ja nende maksetähtaegadest valemiga: PV = C1/1+i) + C2/(1+i)2 + C3/(1+i)3 + … Cn/(1+i)n, kus:
		PV = nüüdisväärtus; 
		C1 kuni Cn = igal aastal tasumisele kuuluv tõenäoliselt laekuvaks hinnatud pikaajaliste järelmaksete summa; 
		n = aastate arv rahasumma laekumiseni;
		i = diskontomäär.

29.6.	Diskonteeritud summa ja nominaalväärtuse vahe peab kajastuma aasta lõpu seisuga konto 153251 saldos.  Saldo korrigeerimiseks tehakse kanne:
		D 381100	TP kood	tulu maa müügist
		K 153251	TP kood	pikaajaliste järelmaksunõuete diskonteerimine
		või vastupidi.

30.	Nõuete hindamine
30.1.	Nõuete hindamisel lähtutakse ÜE § 37 sätetest.
30.2.	Vähemalt üks kord kvartalis kvartali viimase kuupäeva seisuga hinnatakse trahvinõuete laekumise tõenäosust. Trahvinõuete ebatõenäoliselt laekuvaks hindamisel kasutatakse ligikaudset meetodit, kus võetakse arvesse maksetähtaegade ületamist järgmiselt:
30.2.1.	nõue hinnatakse alla 100% ulatuses, kui selle tasumise tähtajast on möödas üle 180 päeva.
30.3.	Trahvinõude allahindluse summa kajastatakse vastava nõude kontrakontol kontogrupis 1021 miinusmärgiga ja kuludes olenevalt trahviliigist kontogrupis 6012. Hilisem laekumine kajastatakse kulu vähendamisena laekumise perioodis ning ühtlasi vähendatakse trahvinõude enda kui selle kontrakonto saldot.
30.4.	Kui võlgnikule määratud rahatrahv või rahaline karistus on asendatud täitemenetluse seadustiku kohaselt asenduskaristusega, siis vähendatakse trahvinõuet ja näidatakse varem kajastatud tulu vähendamist.
30.5.	Ostjatele väljastatud nõuete kohta, mis ei ole laekunud tähtaegselt, tuleb väljastada meeldetuletus. Meeldetuletuses tuleb rõhutada maksmatajätmise tagajärgi, nagu näiteks kohtumenetluse alustamine, võlanõude edastamine kohtutäiturile jms.
30.6.	Vähemalt iga kvartali lõpus hinnatakse nõuete laekumise tõenäosust, v.a järelmaksunõudeid, mida hinnatakse üks kord aastas bilansipäeva seisuga. 
30.7.	Iga nõude laekumise tõenäosust hinnatakse eraldi. Asjaolud, mille alusel hinnatakse nõuete laekumise ebatõenäolisust, on:
30.7.1.	kui raamatupidamisüksus on võlgnikule saatnud meeldetuletuskirju ja neile ei ole vastatud;
30.7.2.	kui võlausaldaja on esitanud ostja või asutuse vastu hagiavalduse;
30.7.3.	kui ostjale on välja kuulutatud pankrot või likvideerimine.
30.8.	Individuaalsel meetodil nõude ebatõenäoliseks tunnistamine vormistatakse õiendiga, mille allkirjastab üksuse pearaamatupidaja ja kinnitab asutuse juht või volitatud isik. 
30.9.	Nõude allahindluse summa kajastatakse vastava nõude kontrakontol miinusmärgiga (näiteks kontol 103000 kajastatud nõuded ostjate vastu allahindlusi kajastatakse kontol 103009 ebatõenäoliselt laekuvaks hinnatud nõuded ostjate vastu)  ja kuludes olenevalt nõude liigist (kontogrupis 6012, 605 või 6580).
30.10.	Ebatõenäoliseks arvatud nõude laekumisel kajastatakse see laekumise perioodis kulu vähendamisena ning vähendatakse ka nõude ja selle kontrakonto saldot.
31.	Maade järelmaksunõuete hindamine
31.1.	Maade järelmaksunõuete tasumise maksetähtaegadest kinnipidamist kontrollitakse nõuete maksetähtaegade järgselt ning tähtajaks tasumata nõude kohta saadetakse võlgnikule liht- või tähtkirjaga meeldetuletus hiljemalt kontrollitavale kuule järgneva kuu 20. kuupäevaks.
31.2.	Meeldetuletus peab sisaldama täiendavat maksetähtaega (maksimaalselt 30 kalendripäeva) ja rakendatavaid sanktsioone järelmaksunõude mittemaksmise korral.
31.3.	Kui võlgnik ei ole tasunud võlgnevust pärast tähtkirjaga saadetud meeldetuletuses märgitud tähtajaks, võetakse tarvitusele meetmed võla sissenõudmiseks. Sissenõudmine toimub kogu väljaostuvõla ulatuses lepingus sätestatud korras täitemenetluse seadustiku ja maareformi seaduses sätestatud nõuete kohaselt või tähtajaks tasumata võla osas tsiviilkohtumenetluse seadustiku sätete kohaselt.
31.4.	Vähemalt üks kord aastas, bilansipäeva seisuga, hinnatakse järelmaksunõuete laekumise tõenäosust ja kajastatakse allahindlused.
31.5.	Iga järelmaksunõude laekumise tõenäosust hinnatakse eraldi. Nõude hindamisel võetakse arvesse nii bilansipäevaks teadaolevaid kui ka bilansipäeva järgseid kuni aruande (saldoandmiku) koostamiseni selgunud asjaolusid, mis võivad mõjutada nõude laekumise tõenäosust.
31.6.	Asjaolud, mille alusel hinnatakse järelmaksunõuete laekumise ebatõenäolisust, on:
31.6.1.	võlgnikule on saadetud meeldetuletuskiri ja võlg ei ole tasutud ettenähtud tähtajaks;
31.6.2.	kui võlausaldaja on esitanud ostja vastu hagiavalduse;
31.6.3.	kui võlgniku vastu on algatatud pankroti- või likvideerimismenetlus või välja kuulutatud pankrot või likvideerimine; 
31.6.4.	maksetähtajast on möödas rohkem kui 365 päeva;
31.6.5.	muud selgunud asjaolud, mis viitavad sellele, et ostja on muutunud maksejõuetuks.
31.7.	Järelmaksunõude ebatõenäoliselt laekuvaks hindamisel hinnatakse alla nii nõude lühi- kui ka pikaajaline osa. 
31.8.	Järelmaksunõude ebatõenäoliseks tunnistamine vormistatakse aktiga, mille allkirjastab koostaja ja kinnitab maavanem. Kui nõuete allahindluse läbiviimiseks on moodustatud komisjon, kirjutavad aktile alla ka komisjoni liikmed.
31.9.	Järelmaksunõude allahindluse summa kajastatakse nõude kontrakontol ja kuludes kontol 605020. Raamatupidamises tehakse maavanema poolt kinnitatud akti alusel kanded:
		D 605020	TP kood	kulu ebatõenäoliselt laekuvatest järelmaksunõuetest
		K 103259	TP kood	ebatõenäoliselt laekuvad järelmaksunõuded põhivara müügi eest
		K 153259	TP kood	ebatõenäoliselt laekuvad järelmaksunõuded põhivara müügi eest
31.10.	Kui järgmisel perioodil selgub, et varem tehtud hinnang ebatõenäoliselt laekuvate järelmaksunõuete summa kohta on muutunud, kajastatakse see hinnangu muutuse perioodis kulu muutusena. Hinnangu muutus vormistatakse aktiga.
31.11.	Ebatõenäoliseks arvatud järelmaksunõude laekumisel näidatakse varem kajastatud kulu vähendamist perioodis, mil laekumine toimus, ning ühtlasi vähendatakse nii nõude enda kui selle kontrakonto saldot. Raamatupidamises tehakse kanded:
		nõude vähendamine
		D 100100	TP 800401	pank
		K 103250	TP kood	järelmaksunõuete lühiajaline osa
		ebatõenäoliseks hinnatud nõude vähendamine
		D 103259	TP kood	ebatõenäoliselt laekuvad järelmaksunõuded põhivara müügi eest
		K 605020	TP kood	kulu ebatõenäoliselt laekuvatest järelmaksunõuetest
32.	Nõuete tunnistamine lootusetuks

32.1.	Lootusetuks saab kanda ebatõenäoliselt laekuvaks hinnatud nõudeid.

32.2.	Lootusetuteks trahvinõueteks loetakse ebatõenäoliselt laekuvateks tunnistatud trahvinõuded, kui puuduvad igasugused võimalused nõude sissenõudmiseks, sh:
32.2.1.	trahvinõue on esitatud kohtutäiturile ning kohtutäitur on täitemenetluse lõpetanud (näit. seoses võlgniku mitteleidmisega, võlgniku surmaga, võlgnikul puudub vara, millele nõuet pöörata vms);
32.2.2.	trahvinõue on aegunud seadusest tuleneva tähtaja tõttu.

32.3.	Lootusetuteks nõueteks ostjate ja muude nõuete osas loetakse ebatõenäoliselt laekuvateks tunnistatud nõuded, kui puuduvad igasugused võimalused nõude tagasinõudmiseks, sh:
32.3.1.	asutusel ei ole võimalik oma nõudeõigust kaitsta võlgniku pankroti või likvideerimise korral;
32.3.2.	võla sissenõudmiseks ei saa või ei ole majanduslikult kasulik meetmeid rakendada.
32.4.	Nõude lootusetuks kandmise kinnitamise õigust omab:
32.4.1.	ameti ja tema hallatava asutuse bilansis kajastuva nõude osas – ameti peadirektor (edaspidi peadirektor);
32.4.2.	SKA bilansis kajastuva nõude osas – Sisekaitseakadeemia rektor (edaspidi rektor);
32.4.3.	ministeeriumi bilansis kajastuva nõude osas – kantsler;
32.4.4.	MV bilansis oleva maavalitsuse ja tema hallatava asutuse nõude osas – maavanem.

32.5.	Nõude lootusetuks kandmine kinnitatakse punktis 32.4.1 - 32.4.4 nimetatud isikute poolt vastavalt käskkirjaga või korraldusega.

32.6.	Ebatõenäolise nõude lootusetuks tunnistamisel kantakse nõue ja selle allahindlus kontrakontol bilansist välja. 

32.7.	Ebatõenäoliselt laekuvaks hinnatud nõuete lootusetuks kandmiseks moodustab peadirektor, rektor ja ministeeriumi kantsler käskkirjaga ning maavanem korraldusega  komisjoni, milles määratakse komisjoni ülesanded, esimees ja liikmed ning komisjoni asjaajamise eest vastutav isik või struktuuriüksus. 

32.8.	Komisjon peab olema vähemalt kolmeliikmeline ning komisjoni peab olema kaasatud juriidilise- ja finantsvaldkonnaga seotud isikud.

32.9.	Komisjoni töösse on vastavalt vajadusele lubatud kaasata ka teisi, komisjoni liikmete hulka mittekuuluvaid eksperte. Ekspertide kaasamise vajaduse otsustab komisjoni esimees.

32.10.	Komisjoni ülesandeks on nõude lootusetuks kandmise taotluse menetlemine ja selle põhjendatuse hindamine ning seejärel punktides 32.4.1 – 32.4.4 nimetatud isikule ettepaneku tegemine nõude lootusetuks kandmise taotluse kinnitamiseks.

32.11.	Nõude lootusetuks kandmise kinnitamise ettepaneku tegemisel peab komisjon lähtuma sise-eekirja punktides 32.2 ja 32.3  sätestatud nõuetest.

32.12.	Nõude eest vastutav isik koostab nõude lootusetuks kandmiseks taotluse ja esitab punktides 32.4.1 – 32.4.4 nimetatud isikule. 

32.13.	Taotluses tuleb esitada:
32.13.1.	asutuse nimi, kelle bilansis ebatõenäoliselt laekuvaks hinnatud nõue kajastub;
32.13.2.	nõude summa;
32.13.3.	võlgniku nimi;
32.13.4.	ülevaatlikult ja kronoloogiliselt nõude tekkimise käik;
32.13.5.	ülevaatlikult ja kronoloogiliselt nõude sissenõudmise menetlemise käik;
32.13.6.	taotluse esitaja põhjendus nõude lootusetuks kandmise vajaduse kohta (sh viited õigusaktidele).

32.14.	Taotlusele lisatakse dokumentide koopiad, mis on komisjonile aluseks nõude lootusetuks kandmise ettepaneku otsuse tegemisel (kohtuotsused, täiturite õiendid, meeldetuletuskirjad, saldokinnitused jms). 

32.15.	Komisjoni esimees kutsub komisjoni kokku vähemalt 20 päeva jooksul taotluse saabumisest.

32.16.	Komisjon vaatab taotluse läbi ja teeb ettepaneku punktis 32.4.1 – 32.4.4 nimetatud isikule nõude lootusetuks kandmiseks. Ebapiisavate andmete või põhjendamata taotluse korral võib komisjon nõuda taotlejalt täiendavaid dokumente või selgitusi või tagastada taotluse täiendavate menetlustoimingute läbiviimiseks nõude sissenõudmiseks.

32.17.	Komisjon peab nõude lootusetuks kandmise ettepaneku tegemisel lähtuma punktis 32.2 ja 32.3 sätestatud alustest.

32.18.	Komisjoni koosolekud protokollitakse ja registreeritakse dokumendihaldussüsteemis. Protokolle säilitatakse 7 aastat.

32.19.	Protokollis märgitakse:
32.19.1.	koosoleku liik, 
32.19.2.	toimumise aeg ja koht, 
32.19.3.	juhataja, protokollija, liikmed, kaasatud isikud, puudujad;
32.19.4.	päevakord, 
32.19.5.	iga päevakorra punkti küsimus eraldi: nõude sisu ja suurus, taotlus, selgitus, otsus ning põhjendus. 
32.19.6.	koosoleku juhataja ja protokollija allkirjad.

32.20.	Taotlejale esitatakse väljavõte komisjoni koosoleku protokollist ning taotluse rahuldamisel ka väljavõte punktis 32.5 nimetatud käskkirjast või korraldusest hiljemalt 10 tööpäeva jooksul komisjoni koosoleku toimumisest. 

33.	Varud
33.1.	Varude kajastamisel lähtutakse ÜE § 38 sätetest.
33.2.	Tooraineid ja materjale võib kanda koheselt kuluks, kui arve summa on väiksem ÜE § 41 lõikes 1 esitatud põhivara kapitaliseerimise alampiirist, ilma et neid kajastataks laoarvestuses. 
33.3.	Laoarvestust ei peeta üldjuhul kantseleitarvetele, puhastusvahenditele, hügieenitarvetele ja ravimitele, kuna neid ei soetata koguseliselt rohkem kui aruandeaastal tarvis.

33.4.	Raamatupidamisüksuses on lubatud pidada varude arvestust bilansiliselt või bilansiväliselt. Raamatupidamisüksus kehtestab asutusesiseselt varude soetuse ja kuludesse kandmise korra, milles sätestatakse varude arvestuspõhimõtted ja laoarvestuse tööprotsessid. 

34.	Bilansiväline laoarvestus
34.1.	Ladudes oleva tooraine ja materjali varude arvestamisel on lubatud kasutada lihtsustatud arvestusmeetodit, pidades laoarvestust bilansiväliselt. Sellisel juhul kantakse soetatud tooraine ja materjalid raamatupidamises koheselt kuludesse vastavale kulukontole ning käibemaksu osa kontole 601000. Laoarvestuse programmi võetakse tooraine ja materjalid arvele koguseliselt ja summaliselt.

34.2.	Bilansivälise laoarvestuse pidamisel võetakse varude jäägid aruandeaasta lõpu seisuga summaliselt arvele bilansikontole. 

34.3.	Kui aruandeperioodi lõpus on varude jäägid suuremad eelmise perioodi jääkidest, krediteeritakse vastavat kulukontot ning debiteeritakse kontot 108100. Varude jäägi vähenemisel tehakse vastupidine kanne: krediteeritakse kontot 108100 ja debiteeritakse vastavat kulukontot. Varude jäägi korrigeerimisel kasutatakse tehingupartnerina üldjuhul tehingupartneri koodi 800599. Kui varusid soetatakse ainult ühelt tehingupartnerilt, kasutatakse selle tehingupartneri koodi.

34.4.	Toiduainetelao bilansivälisel arvestamisel kantakse toiduained ostmisel koheselt kuluks, s.h toiduainete kulu kontole 552100 ja käibemaks kontole 601000. 

34.5.	Ostetud toiduainete kohta edastatakse arve koopiad või saateleht laoarvestajale. Toiduained võetakse lao programmis arvele koguseliselt ja summaliselt.

34.6.	Laost toiduainete väljastamisel jälgitakse toidupäeva maksumusele kehtestatud keskmist kulunormi ning tehakse vastavad väljaminekud laoarvestuse programmis. Keskmise kulunormi arvestamisel võetakse arvesse toiduainete maksumus koos käibemaksuga.

34.7.	Bilansikontole arvelevõtmisel jagatakse toiduainete varude maksumus käibemaksu määraga (bilansivälises laoarvestuses on toiduained arvel koos käibemaksuga) ning saadud summa kajastatakse kontol 108100 korrigeerides toiduainete kulu kontot 552100.

34.8.	Toidu müümiseks kehtestatakse asutuse juhi poolt keskmise toidupäeva maksumuse alusel toidu hind. Toidu hinna kalkuleerimisel võetakse arvesse toiduainete maksumus koos käibemaksuga ja kaudsete kulude maksumus koos käibemaksuga.

34.9.	Toidu müük kajastatakse kandega: deebet nõuded ostjate vastu (konto 103000), kreedit tulud majandustegevusest (kontogrupp 322).

34.10.	Toidu müük oma asutuse töötajatele toimub sularahas või ülekandega majandustegevusest laekuva tulu kontole. Müüdud toidu eest saadaolevate summade  kinnipidamist töötaja palgast või muudest tasudest tehakse ainult töötaja nõudmisel.

34.11.	Raamatupidamisvälist laoarvestust korraldab vahetult töötaja (laoarvestaja), kelle õigused, kohustused ja vastutus määratakse tema ametijuhendis.

35.	Bilansiline varude arvestus

35.1.	Kaubad võetakse lattu ilma käibemaksuta summas, käibemaks kantakse kontole 601000. Kanded: deebet tooraine ja materjalid (konto 108100), deebet käibemaks (konto 601000), kreedit võlad hankijatele (konto 201000).
35.2.	Varude kandmisel kuludesse nende kasutusele võtmisel kasutatakse tehingupartneri koodina residendist äriühingu koodi 800599. Jooksval aastal soetatud varude kuluks kandmisel kasutatakse tehingupartneri koodi, kellelt varud soetati.
35.3.	Varude jäägi hindamisel kasutatakse olenevalt varude grupist kas FIFO või kaalutud keskmise soetushinna meetodit.
35.4.	Varudega seotud dokumendikäivet käsitletakse eeskirja punktis 14, varudega kaasneva käibemaksu arvestust eeskirja punktis 24.30 ja 24.31 ning inventeerimist eeskirja 11. peatükis.
36.	Kinnisvarainvesteeringud
36.1. 	Kinnisvarainvesteeringute kajastamisel lähtutakse ÜE § 39 sätetest.
36.2. 	SKA ühiselamuid ning PPA eluruume, mis on antud üürile politseiametnikele, ei käsitleta kinnisvarainvesteeringuna, vaid põhivarana.
37. 	Kasutusvaldusega koormatud maa

37.1. Kasutusvaldusega koormatud või koormatav maa võetakse arvele kinnisvarainvesteeringuna:
		D 154000		RV 21		kehtiv maa maksustamishind
		K 290400					„

37.2.  Maa võetakse arvele arvelevõtmise hetkel maa asukohajärgses omavalitsuses kehtivas maa maksustamishinnas. 
 
37.3. Kui kasutusvaldusesse antud maa koosseisu kuulub ka metsamaad, siis kasutusvaldusesse antud metsamaa võetakse arvele kinnisvarainvesteeringuna metsamaa maksustamishinnas.
	
37.4.  Metsamaal kasvavat metsa ei võeta arvele bioloogilise varana, kuna kasvava metsa hindamise korraldamine ja inventeerimine on seotud suurte kulutustega. Kasutusvaldusesse antud metsamaa (hektarites) avalikustatakse aastaaruandes.

37.5.  Kui maa on varasemalt võetud arvele materiaalse põhivara kontogrupis, siis pärast kasutusvalduse seadmist viiakse see üle materiaalse põhivara grupist kinnisvarainvesteeringute gruppi kasutusvalduse kinnistusraamatusse kandmise kuupäevaga:
		D 154000		RV 23
		K 155000		RV 23

38.	Materiaalne ja immateriaalne põhivara

38.1.	Varade valdamine, kasutamine, kasutusse andmine, võõrandamine, koormamine ja muu viisil käsutamine (ka mahakandmine) on reguleeritud riigivaraseaduse, Vabariigi Valitsuse määruste, siseministri määruste ja asutuse juhi käskkirjaga/korraldusega.

38.2.	Põhivarade arvestust peetakse kontode ja varade eest vastutavate isikute lõikes. Põhivara kontodel olevad varad võib vajadusel jaotada alamliikideks ning kajastada neid täiendavalt kasutusele võetud kontodel. 

38.3.	Põhivarade registreerimise muudes registrites (riigivararegister, hooneregister, autoregister jm) korraldab varade eest vastutav isik või asutuse juhi poolt määratud isik, kes vastutab ka vajalike muudatuste tegemiste eest nendes registrites.

39.	Materiaalse ja immateriaalse põhivara soetus

39.1.	Materiaalse ja immateriaalse põhivara kapitaliseerimise alampiir on alates 01.01.2004 10 000 krooni (ilma käibemaksuta) ja alates 01.01.2005 30 000 krooni (ilma käibemaksuta), välja arvatud maa, mis võetakse soetusmaksumuses arvele olenemata maksumusest. Varem arvelevõetud põhivaraobjektide maksumusega 10 000 – 29 999 krooni arvestust jätkatakse bilansis kuni nende mahakandmiseni.

39.2.	Kunstiväärtused (sh kunsti- ja antiikesemed, museaalid, arhivaalid, haruldased raamatud), mille väärtus aja jooksul ei vähene ja mille soetusmaksumus on alates 30 000 krooni (ilma käibemaksuta), kapitaliseeritakse mitteamortiseeruva materiaalse põhivarana kontol 155700.

39.3.	Kujunduseesmärgil soetatud kunstiobjektid (sh maalid, graafilised lehed, seinavaibad), millel ei ole püsivat väärtust, samuti muuseumieksponaadid, mis kuuluvad teatud aja jooksul väljavahetamisele ja mille soetusmaksumus on alates 30 000 krooni (ilma käibemaksuta), kajastatakse muu amortiseeruva materiaalse põhivarana kontol 155600 ning amortiseeritakse kuluks üldjuhul nende hinnangulise kasuliku eluea jooksul.

39.4.	Raamatupidamisüksuses peetakse põhivarade analüütilist arvestust põhivarakaartidel, millel peab kajastuma detailne informatsioon põhivaraga toimunu kohta.

39.5.	Põhivarakaarte peetakse elektrooniliselt ning põhivarakaardile kantakse järgmised andmed:
39.5.1.	vara nimetus;
39.5.2.	unikaalne inventarinumber;
39.5.3.	kasutuselevõtmise aeg;
39.5.4.	soetusmaksumus;
39.5.5.	kogus;
39.5.6. vastutav isik või allüksus;
39.5.6.	amortisatsiooninorm;
39.5.7.	täpsustav registrikood (sh riigivara registri registreerimisnumber) selle olemasolu korral (maa puhul katastritunnus, transpordivahendi puhul registreerimisnumber jne); 
39.5.8.	komplekti tunnus (kui vara osad on võetud eraldi arvele või varaga on seotud iseseisvad varad, mille kohta võib olla vaja informatsiooni komplektina, näiteks hoone juurde kuuluvad liftid, signalisatsioonisüsteemid jms);
39.5.9.	parendustest (renoveerimisel - rekonstrueerimisel) lisandunud summad ning nende kajastamise aeg;
39.5.10.	arvestatud, akumuleerunud kulum;
39.5.11.	põhivara allika tunnus - sihtfinantseerimise- või kapitalirendi korras soetatud varadel;
39.5.12.	põhivaraobjekti asukoht.

39.6.  Põhivara kaardid avatakse nii, et neid oleks võimalik süstematiseerida, eesmärgiga võrrelda pearaamatu kontodel (kontoklass 15) kajastatud informatsiooni soetusmaksumuse ja akumuleerunud kulumi osas (sünteetiline arvestus) põhivara kaartidel (analüütiline arvestus) kajastatuga. 
39.7.   Kogumina arvelevõetud põhivarale avatakse koondkaart.
39.8.  Etapiviisiliselt soetatavale põhivaraobjektile (nii ehitatav kui komponentidena soetatav muu põhivaraobjekt), mille arvestust peetakse kasutusele võtmata varade grupis kontodel 1559, avatakse põhivarakaardid, kuhu kirjendatakse kõik selle objekti kapitaliseerimisele kuuluvad soetamise kulud. 
39.9.  Põhivaraobjekti etapiviisilisel vastuvõtmisel kantakse etapi maksumus kaardilt maha. Objekti valmimisel kantakse kogu maksumus kaardilt maha ja kaart suletakse. Lõpetamata ehitiste põhivarakaadi sulgemisel on soovitav kajastada seal detailne informatsioon objekti arvelevõtmise kohta (nt kui objekt vastuvõtmisel jaguneb mitmeks objektiks, siis millisteks; märge ja võimalikult detailne informatsioon jagunemisel väheväärtuslikuks- ja põhivaraobjektiks; informatsioon objekti üleandmise kohta teise üksuse bilanssi  jms), kergendamaks vajadusel hilisema infovajaduse rahuldamist.
39.10. Kui kasutatav tarkvara ei võimalda etapiviisiliselt soetatava põhivara arvestust põhivarakaardil, tagatakse eeskirja punktis 39.9 kirjeldatud informatsiooni olemasolu raamatupidamiskirjendite või teiste analüütiliste registrite kaudu.  
39.11. Igale olemasolevale ja lisanduvale põhivarale (välja arvatud maa, ehitised ja immateriaalne põhivara) kantakse peale inventarinumber (kleepimise, graveerimise, vms teel), mis ühtib põhivarakaardil oleva unikaalse inventarinumbriga. Kogumina soetatud varade korral markeeritakse iga ese eraldi ja informatsioon inventarinumbri(te) kohta kantakse kogumi põhivarakaardile.

39.12. Põhivara, milline ei olnud eelnevalt ühegi asutuse bilansis, näiteks maa, pärandvara jms, tasuta saamist kajastatakse ümberhindamistehinguna (konto 290400) õiglases väärtuses. Kui õiglast väärtust ei ole võimalik määrata, siis kajastatakse maa bilansis maksustamishinnas ning muud põhivaraobjektide arvestust peetakse bilansiväliselt. Tasuta saadud varaobjektide, milliste maksumus ei ületa põhivara objekti maksumuse piirmäära, arvestust peetakse väheväärtusliku varana bilansiväliselt. Pärandvarana saadud rahalisi vahendeid kajastatakse ebatavaliste tuludena (konto 388890).

35.13. Põhivara soetusmaksumust üldjuhul ümber ei hinnata. Erandid on esitatud ÜE § 45 lg 1. 

39.14. Materiaalse põhivara (sh maa) ümberhindamine on ühekordne tehing. Maa sihtotstarbe või maa maksustamishinna muutmisel ja muudel juhtudel ei muudeta bilansis maa maksumust.

39.15. Mitterahalisel sihtfinantseerimisel võetakse 	põhivara arvele saadud vara õiglases väärtuses kandega: deebet põhivara 	(kontogrupp 155 või 156), rahavoo kood 19; kreedit: tulu kontoklassis 3502, rahavoo kood 19. Kui vara õiglane väärtus ei ole usaldusväärselt hinnatav, raamatupidamiskandeid vara kohta ei tehta ning vara kajastatakse bilansiväliste varade registris.

40.	Amortisatsiooni arvestus

40.1.	Põhivara amortisatsiooni arvestatakse iga kuu lineaarsel meetodil alates põhivara kasutuselevõtmise kuust kuni selle täieliku amortiseerumiseni või kasutusest eemaldamise kuule eelneva kuuni.

40.2.	Maad, kunstiväärtusi ja muuseumieksponaate, mille väärtus aja jooksul ei vähene, ei amortiseerita.
      
40.3.	Olemasolevate põhivarade amortisatsiooninormi ei muudeta, kui need ei ole oluliselt erinevad vara tegelikust elueast. Uutele põhivaradele kehtestatakse alljärgnevad amortisatsiooninormid:
Põhivara liik	Eeldatav kasulik eluiga aastates	Amortisatsiooni norm protsentides	
Hooned	50 a	2 %	
Rajatised (väljakud, teed, trassid, side- ja elektriliinid jms)
	
20 a	
5 %	
Rajatised (sadamad, kaid, sillad jms)
	40.a
	2,5 %	
Masinad ja seadmed (v.a transpordivahendid)	
5 – 10 a	
10 – 20 %	
Sõiduautod	5 a	20 %	
Eriotstarbelised sõidukid (sh veoautod, bussid jm maismaasõidukid)	
5 - 10 a	
10 – 20 %	
Õhu- ja veesõidukid (va mootorpaadid)
	20 – 25 a	4 -5 %	
Mootorpaadid
	5 – 10 a	10 – 20 %	
Kaitseotstarbeline põhivara (s.h relvad, mida ei kajastata kaitseotstarbelise varana)	20 a	5 %	
Mööbel, bürooseadmed	5 a	20 %	
Muu inventar	5 – 10 a	10 – 20 %	
Arvutustehnika (v.a serverid, võrguriistvara)	3 a	33 %	
Serverid, võrguriistvara	5 a	20 %	
Immateriaalne põhivara	2 – 20 a	 5 – 50 %	

40.4.	Põhivara liikidel, millele ei ole määratud täpset amortisatsiooninormi, teeb ettepaneku selle kehtestamiseks vara tundev spetsialist, lähtudes eeldatavast vara kasulikust elueast ja eeskirja punktis 40.3 kehtestatud vahemikust.

40.5.	Kui uute põhivarade soetamisel on teada, et vara tegelik kasulik eluiga on erinev eeskirja punktis 40.3 määratud normist, määrab vara tundev spetsialist varale amortisatsiooninormi lähtudes tegelikust kasutuseast.

40.6.	Bioloogilistele varadele (teenistuskoerad) määratakse amortisatsiooninorm individuaalselt, sõltuvalt teenistuskoera eeldatavast kasulikust tööeast.

40.7.	Varaobjektile tehtud parenduse arvelevõtmisel määratakse objektile uus eluiga, ehk  amortisatsiooninorm, lähtudes tehtud parenduste mahust ja efektiivsusest.

40.8.	Aastainventuuri läbiviimisel hindab inventuurikomisjon vara järelejäänud kasulikku eluiga ja kui ilmneb, et vara tegelik kasulik eluiga on oluliselt erinev esialgu hinnatust, esitab ettepanekud amortisatsiooninormi muutmiseks.

40.9.	Asutuse juhi poolt kinnitatud aastainventuuri ja selles inventuurikomisjoni poolt tehtud ettepanekute põhjal muudab asutuse juht asutusesiseselt amortisatsiooninorme.

40.10.	Amortisatsiooniperioodi muutust kajastatakse aruandeperioodis ja järgmistes perioodides, tagasiulatuvalt amortisatsiooni ümber ei arvestata.

40.11.	Põhivarade väärtuse languse korral (osaline või täielik demonteerimine, lammutamine, hävimine, kahjustumine, moraalne vananemine jm) viiakse läbi allahindlus. Allahindluse läbiviimiseks teeb ettepaneku vara eest vastutav isik või inventuurikomisjon ning see teostatakse asutuse juhi käskkirjaga selleks moodustatud komisjoni või inventuurikomisjoni poolt.

40.12.	Allahindlus vormistatakse allahindluse aktil, mis esitatakse kinnitamiseks asutuse juhile. Aktile peab olema lisatud selgitus põhivara väärtuse languse põhjuse kohta.

40.13.	Asutuse juhi (ministeeriumis kantsleri) poolt kinnitatud allahindluse akt edastatakse raamatupidamisele. Varade allahindlus kajastatakse aruandeperioodi kuludes koos amortisatsiooniga.

41.	Põhivara parenduste, remondi- ja hoolduskulude kajastamisel lähtutakse ÜE § 43 sätetest.

41.1.	Parendustega seotud kulutuste kohta, mis tõstavad vara väärtust, tootlustaset või kvaliteeti ja pikendavad vara järelejäänud kasulikku eluiga rohkem kui ühe aasta võrra ning nende kulutuste maksumus on vastavuses ÜE § 43 lg 1 toodule, koostatakse vajadusel akt. Akti koostamise kohustus on parenduste (renoveerimiste) eest vastutaval isikul ning see on aluseks põhivara soetusmaksumuse suurendamiseks.

41.2.	Akt allkirjastatakse koostaja ja vara eest vastutava isiku poolt ning edastatakse raamatupidamisele, kus tehakse vastav raamatupidamiskanne.

41.3.	Parendused võib kapitaliseerida ka ostuarve alusel.

42.	Põhivara müük, tasuta võõrandamine, tasuta kasutusse andmine

42.1.	Põhivarade müük toimub kooskõlas riigivaraseadusega. Raamatupidamisüksuses kajastatakse põhivara müügi kanded ostjale väljastatud arve alusel alljärgnevalt: deebet nõuded müüdud põhivara eest (konto 103010), kreedit põhivara müügihind (kontogrupp 381). 

42.2.	Müüdud põhivara bilansist välja kandmisel tehakse kanne: deebet müüdud põhivara jääkväärtus (kontogrupp 381), deebet põhivara kogunenud kulum (kontogrupp 155 või 156), kreedit põhivara soetusmaksumus (kontogrupp 155 või 156).

42.3.	Müügiga seotud kulud kajastatakse eraldi kontogrupis 381, tehingupartneri koodina näidatakse selle üksuse kood, kes esitas kulude aluseks oleva arve.

42.4.	Müügiga seotud osavõtutasud kajastatakse kontogrupis 381 vastaval põhivara  müügitulu kontol, mille võõrandamisega need seotud on.

42.5.	Varade müügiga seotud kulud kajastatakse esmalt kontol 103990 (sh käibemaks) – tulevaste perioodide kulud ja müügiga seotud osavõtutasud kontol 203990 – muud saadud ettemaksed ning need kajastatakse müügiga seotud kuludena ja müügituludena kontogrupis 381 selles perioodis, mil kajastatakse tulu põhivara müügist (müügiga seotud kulude käibemaks kajastatakse kontol 601000).

42.6.	Kui vara müüki ei toimu, kantakse müügiga seotud kulud kontolt 103990 kuludesse kontole 608090 ning müügiga seotud osavõtutasud kontolt 203990 tuludesse kontole 388890 ning müügiga seotud kulude käibemaks kontole 601000, järgides tulude ja kulude vastavuse printsiipi.
     
42.7.	Asutuse põhivarade, mille müüki korraldatakse  teise asutuse vahendusel, jääkväärtus kajastatakse põhivara müügi kuluks (kontorühm 381) selle asutuse raamatupidamises, millise bilansis müüdav põhivara kajastub. Müügiga seotud muud kulud ja müügitulu kajastatakse põhivara müüki teostava asutuse raamatupidamises. Informatsioon müügitehingu toimumisest edastatakse põhivara müüki teostava asutuse algatusel. 

42.8.	Vara müüja asutus kajastab oma bilansis teise asutuse põhivara müüki võrdsetel alustel oma põhivaraobjekti müügiga. Vara müümisel ja selle eelneval üleandmisel müügiga tegelevale asutusele jälgitakse, et müüdava objektiga lahutamatult seotud varaobjektid oleksid lülitatud müügitehingusse.

42.9.	Põhivara müügitulu ja müügiga seotud osavõtutasud laekuvad rahandusministeeriumi pangakontole – tulu riigivara müügist, mis on e-riigikassas asutuse riigivara müügitulude konto.

42.10.	Vastavalt riigivaraseadusele toimuvat põhivara tasuta võõrandamist tuleb käsitleda kui põhivara mitterahalist sihtfinantseerimist (va riigiraamatupidamiskohustuslaste üksuste vaheline põhivara tasuta võõrandamine, mida kajastatakse siirdena). 

42.11.	Põhivara võõrandaja teeb kanded: deebet antud sihtfinantseerimine (konto 450200, bilansiline jääkmaksumus), kreedit põhivara soetusmaksumus (kontogrupp 155 või 156, soetusmaksumus); deebet kogunenud kulum (kontorühm 155 või 156). Kontol 450200 kajastatakse tehingupartneri koodina varade saaja koodi ning põhivarade bilansist välja kandmine kajastatakse rahavoo koodiga 24.

42.12.	Vastavalt riigivaraseadusele toimuvat põhivara tasuta kasutusse andmist tuleb käsitleda kui rendile andmist (v.a riigiraamatupidamiskohustuslaste üksuste vaheline põhivara tasuta kasutusse andmine, mida kajastatakse siirdena). Kui vara antakse kasutusse perioodiks, mis ületab 75% vara järelejäänud kasulikust elueast, siis tuleb tehing lugeda oma sisult kapitalirendiks ja vara võtab arvele rentnik. Põhivara tasuta kasutusse andja kannab vara põhivara nimekirjast välja vastavalt ÜE § 44 lõikes 4 toodule ning bilansist välja kantud varad võetakse arvele bilansiväliste varade registrisse. Põhivarade bilansist välja kandmine kajastatakse rahavoo koodiga 24.

42.13.	Kinnistu tasuta kasutusse andmisel maad kui piiramatu kasutuseaga vara üle ei anta ning seda kajastab edasi vara omanik tehes vastava märkuse põhivarakaardile. 

42.14.	Riigiraamatupidamiskohustuslaste üksuste vahelist põhivara müüki, tasuta võõrandamist ja tasuta kasutusse andmist kajastatakse siirdena (kontogrupp 70, 71). 

42.15.	Asutused (v.a maavalitsused ja nende hallatavad asutused) esitavad alates 30 000 kroonise soetamismaksumusega põhivara tasuta üleandmise kohta kirjaliku taotluse koos põhjendusega kantsleri käskkirjaga moodustatud ministeeriumi riigivara komisjonile (ministeeriumis esitab taotluse vara eest vastutav isik). Alla 30 000 kroonise soetamismaksumusega põhivara üleandmise otsustab asutuse juht. 

42.16.	Varade tasuta üleandmisel riigiraamatupidamiskohustuslase üksusele vormistab vara eest vastutav isik saatelehe või vara üleandmise - vastuvõtmise akti ning mõlemapoolselt allkirjastatud saateleht või akt esitatakse raamatupidamisele teatise vormistamiseks. Teatis edastatakse vara saaja raamatupidamisele elektroonselt või paberkandjal.

42.17.	Teatisele tuleb märkida:
42.17.1.	põhivara vastuvõtja asutuse nimi;
42.17.2.	põhivara üleandja asutuse nimi;
42.17.3.	koostamise kuupäev;
42.17.4.	 üleandmise aluseks oleva dokumendi nimetus, kuupäev;
42.17.5.	 põhivara nimetus, 
42.17.6.	 põhivara soetusmaksumus;
42.17.7.	 põhivara kogunenud kulum; 
42.17.8.	 üleandja raamatupidamiskanded, nende tegemise kuupäev ja üleandja tehingupartneri kood;
42.17.9.	 koostaja nimi, ametinimetus, kontakttelefon.

42.18.	Põhivara üleandja raamatupidamisüksus kannab tasuta üleantud põhivarad bilansist ja analüütilise arvestuse registrist maha üleandmise-vastuvõtmise akti kuupäeva seisuga.
 
42.19.	Varad vastuvõtnud asutus kinnitab elektroonselt või paberkandjal saadud teatisel olevaid andmeid ning teeb vastuvõtmise kanded sama kuupäevaga, kasutades õigeid kontosid ja üleandja tehingupartneri koodi.

43.	Põhivara mahakandmine

43.1.	Põhivarad kantakse bilansist välja, kui vara enam ei eksisteeri (on hävinenud, hävitatud, kadunud jms). Põhivarade mahakandmine toimub kooskõlas riigivaraseadusega ning see vormistatakse mahakandmise aktiga.

43.2.	Asutused (v.a maavalitsused ja nende hallatavad asutused) esitavad alates 30 000 kroonise soetamismaksumusega põhivara mahakandmise kohta kirjaliku taotluse koos põhjendusega selle mittevajalikkuse kohta kantsleri käskkirjaga moodustatud ministeeriumi riigivara komisjonile (ministeeriumis esitab taotluse vara eest vastutav isik). Alla 30 000 kroonise soetamismaksumusega põhivara mahakandmise otsustab asutuse juht. 
      
43.3. Maavalitsus ja selle hallatavad asutused esitavad põhivara mahakandmise kohta kirjaliku taotluse koos põhjendusega selle mittevajalikkuse kohta maavanemale.
43.4. Taotlus peab sisaldama: 
43.4.1.	andmeid vara liigi, täieliku nimetuse, koguse, soetusaja ja –maksumuse, jääkväärtuse ja asukoha kohta;
43.4.2.	lühikest iseloomustust vara seisukorra kohta taotluse esitamise ajal;
43.4.3.	vara remontide, paranduste, ümberehituste/renoveerimiste maksumust jooksval aruandeaastal;
43.4.4.	varaga seotud eritingimusi (kultuuri-arhitektuuriline väärtus, keskkonnaohtlikkus jne);
43.4.5.	vara kõlbmatuks tunnistamise põhjuse (vara ei leidnud kasutamist, on tõestatud vara ebaotstarbekus, vara on osaliselt või täielikult hävinud jms).
 
43.5.	Riigivara komisjon kontrollib andmeid ja teeb otsuse põhivara mahakandmise kohta. Komisjonil on õigus enne otsuse tegemist nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid vara kõlbmatuse kohta. Komisjoni otsus vormistatakse elektroonilise protokolliga, mis sisaldab taotlusega nõustumist või mittenõustumist (nõustumisel volitamist vara bilansist mahakandmiseks ning mittenõustumisel selle põhjendust). Üle 50 000 tuhande kroonise maksumusega vara mahakandmine vormistatakse ministri käskkirjaga. Protokolli või ministri käskkirja koopia edastatakse asutusele, kus vormistatakse mahakandmise akt.
 
43.6. Maavanem või tema poolt moodustatud komisjon kontrollib maavalitsuse või selle hallatavate asutuste poolt esitatud taotluses olevaid andmeid ja teeb otsuse põhivara mahakandmise kohta. Maavanemal on õigus enne otsuse tegemist nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid vara kõlbmatuse kohta. Maavanema otsus vormistatakse korraldusega, mis sisaldab otsust taotlusega nõustuda või mitte nõustuda (nõustumisel volitamist vara bilansist mahakandmiseks ning mittenõustumisel selle põhjendust). Maavanema korralduse koopia edastatakse asutusele, kus vormistatakse mahakandmise akt.
43.7.  Mahakandmise aktile märgitakse vara nimetus, inventari number, soetamisaeg ja –maksumus, jääkväärtus, mahakandmise põhjus ja alus, mille põhjal akt on koostatud ning hävitamise viis. Mahakandmise akti allkirjastavad asutuse juhi poolt moodustatud komisjon (ministeeriumis riigivara komisjon) ja varade eest vastutav isik. Üks eksemplar edastatakse raamatupidamisele ja teine riigivara komisjonile (v.a KAPO).
 
43.8.  Vara mahakandmisel tehakse kanne: põhivara jääkmaksumus kantakse deebet põhivara amortisatsioon (kontogrupp 611 või 613), deebet põhivara kogunenud kulum (kontogrupp 155 või 156), kreedit põhivara soetusmaksumus (kontogrupp 155 või 156) RV 12.

43.9. Kui vara mahakandmisest tekkisid materjalid, mida asutuse edasises tegevuses kasutatakse, võetakse need lattu või vastutavale hoiule nullväärtusega.

44.	Väheväärtusliku varade arvestuse kord kehtestatakse asutusesiseselt.

10.peatükk
KOHUSTUSED JA NETOVARA
45.	Kohustuste ja saadud ettemaksete kajastamine

45.1.	   Kohustuste ja saadud ettemaksete kajastamisel lähtutakse ÜE § 48 sätetest.

46.	Pensionieraldiste kajastamine

46.1.  ÜE § 48 lõikes 8 nimetatud pensionieraldiste arvestust eripensionide osas peetakse tsentraliseeritult järgmistes ametites:
46.1.1. PPA-s – politsei- ja kaitsepolitseiameti juhi ning politseiametnike väljateenitud aastate pensione, sh töövõimetuspensione; piirivalveametnike väljateenitud aastate pensione, sh töövõimetuspensione; piirikaitses (piirivalves) kaitseväeteenistuse seaduse alusel väljateenitud kaitseväelase pensione, sh töövõimetuspensione, kui on tõenäosus, et väljateenitud kaitseväeteenistuse staaž viib tulevikus eripensioni saamiseni;
46.1.2. PÄA-s – päästeteenistujate riikliku vanaduspensioni suurendusi ja vanaduspensioni ootel oleva päästeteenistuja toetuse päästeteenistuse seaduse § 19 järgi; endistes sõjaväestatud päästeüksustes kaitseväeteenistuse seaduse alusel väljateenitud kaitseväelase pensione, sh töövõimetuspensione, kui on tõenäosus, et väljateenitud kaitseväeteenistuse staaž viib tulevikus eripensioni saamiseni.
46.2. Algandmed arvestuse pidamiseks saadakse:
46.2.1. Sotsiaalkindlustusametist – pensionile jäänud endiste töötajate osas;
46.2.2. valitsemisala asutuste personaliosakondadest - endiste töötajate osas, kes pole veel pensionile jäänud ja praeguste töötajate osas, kellel on pensioni töötamise periood pooleli või lõppenud;
46.2.3. endiste töötajate osas, kes pole veel pensionile jäänud, koostatakse arvestused ainult usaldusväärsete andmete olemasolul.

46.3. Valitsemisala asutuste personaliosakonnad esitavad arvestuse aluseks vajalikud algandmed – töötajate sünniaasta, sugu, väljateenitud staaži ning analüüsi töötajate lahkumiste kohta olenevalt seni välja teenitud staažist punktis 46.1 nimetatud ametitele hiljemalt aruandeaastale järgneva aasta 31. jaanuariks.
       
46.4.  	Personaliosakonnad saadavad punktis 46.1 nimetatud ametite raamatupidamisele informatsiooni tööle võetud töötajate poolt seni välja teenitud eripensioni või pensionisuurenduse staaži kohta ning nende lahkumisel informatsiooni lahkunud töötajate poolt välja teenitud staaži kohta.

46.5. 	ÜE § 48 lõikes 8 nimetatud pensionieraldiste arvestust avalikus teenistuses olevatele ametnikele peetakse alates 31.12.2009 igas raamatupidamisüksuses oma asutuses teenistuses olevate ametnike osas. PPA-s ja PÄA-s peetakse arvestust tsentraliseeritult kogu oma haldusala avalike teenistujate pensionieraldiste kohta. MV-s peetakse arvestust tsentraliseeritult maavalitsustes teenistuses olevate avalike teenistujate pensionieraldiste kohta.

46.6. 	Pensionieraldiste arvestamisel lähtutakse rahandusministeeriumi juhendist „Avaliku sektori pensionieraldiste ja muude pikaajaliste töösuhte lõppemise järgsete hüvitiste kajastamiseks“, mis on kättesaadav rahandusministeeriumi kodulehel.

46.7.	Esmakordsel pensionieraldiste arvelevõtmisel kajastatakse see kui arvestuspõhimõtte  muutus, mida rakendatakse edasiulatuvalt:
D 203500 (või 103500) TP 014001
K 206040 RV 28
K 256040 RV 28

46.8.	Avalike teenistujate pensionisuurendused seisuga 31.12.2009 kajastatakse kandega:
D 203500 (või 103500) TP 014001
K 256040 RV 28

46.9.	Pikaajalised eraldised kajastatakse diskonteerituna määraga 6% aastas.

46.10.	Käimasolevate kohtuprotsesside suhtes, mille puhul on tõenäoline, et raamatupidamisüksus on sunnitud seoses protsessidega kandma kulusid,  moodustatakse bilansis eraldis. Kui hiljem selgub, et tegelik kahjusumma erines esialgu kajastatust, kajastatakse vahe perioodi kuluna või kulu vähenemisena. Eraldised ja nende muutused kajastatakse kulukontol 550050 ja bilansikontol 206000 või 256000.

47. Kasutus- ja kapitalirent
47.1. Rendilepingu kvalifitseerimisel kasutus- või kapitalirendiks selgitatakse, kas :
47.1.1. omandiõigus läheb rendiperioodi lõpul üle rentnikule;
47.1.2. rentnikul on õigus omandada renditav vara turuhinnast oluliselt soodsama hinnaga ja on tõenäoline, et ta seda kasutab;
47.1.3.  rendileping katab suure osa (>75%) vara kasulikust tööeast;
47.1.4. rendimaksete nüüdisväärtus on peaaegu sama suur kui renditava vara turuväärtus (>90%);
47.1.5. renditav vara on niivõrd spetsiifiline, et ainult praegune rentnik saab seda ilma suuremate  modifikatsioonideta kasutada.
47.2.  	Kui vähemalt üks nimetatud tingimustest on täidetud, kajastatakse vara rendile andmist või võtmist kapitalirendina.
47.3. Vara, mis võetakse raamatupidamisüksuse bilansis arvestusse seoses lepingu kvalifitseerumisega kapitalirendi lepinguks, käsitletakse samadel alustel teiste põhivaradega markeerides põhivarakaarte kapitalirendi tunnusega. Raamatupidamiskirjendid vara arvelevõtmiseks on:
Deebet  Põhivara ( kontod kontorühmas 155-157)  
Kreedit Kapitalirendi kohustus (kontod 208200, 258200).
47.4. Rendimakseid kajastatakse kapitalirendi kohustuse vähenemisena, intressikulu finantskuluna kontol 650200.
47.5. 	Kasutusrendi maksed on perioodi kulu ja kajastatakse ühtlaselt kogu rendiperioodi jooksul, st kui näiteks lepingu tingimuste kohaselt makstakse kasutusrendi esimese maksega proportsionaalselt oluline osa lepingu maksest, kajastatakse selline makse rentniku raamatupidamises kui ettemakstud tulevaste perioodide kulu kontogrupis 1039 ja kantakse kuludesse rendiperioodi jooksul proportsionaalselt.

48. Netovara reservid

48.1. Põhivara ümberhindlusega seotud reservide saldod kantakse aruandeaasta lõpus raamatupidamiskontole akumuleerunud üle/puudujääk.

11.peatükk
VARADE JA KOHUSTUSTE INVENTEERIMINE
49. Inventeerimine
49.1. 	Inventeerimisel lähtutakse ÜE 11. peatüki sätetest.
49.1. Asutuse juht määrab käskkirja või korraldusega sularaha, varude, põhivara, kinnisvarainvesteeringute ja muu vara inventeerimiskomisjoni(d), sh inventuuri läbiviimise eest vastutava(d) isiku(d), üldjuhul vastutab inventuuri eest inventuurikomisjoni esimees.
49.2. 	Käskkirjas või korralduses määratakse:
49.2.1. kuupäev, mis seisuga inventeerimine läbi viiakse;
49.2.2. tähtaeg, mis kuupäevaks inventeerimine lõpetatakse;
49.2.3. kuupäev, millal lõppakt esitatakse kinnitamiseks asutuse juhile.
49.3. 	Varade/varude eest vastutav isik osaleb inventuuris selgituste andjana, mitte komisjoni liikmena. Komisjoni töösse ei kaasata raamatupidajat, kellel on teavet varude koguste kohta.
49.4. 	Erakorralise inventuuri (nt vastutava isiku, volitatud töötaja (laohoidja) vahetumise korral, varguste, õnnetuste jm tagajärjel) läbiviimise kord kehtestatakse asutusesiseselt.
49.5.  	Üksuse pearaamatupidaja vastutab eeskirja punktis 50 märgitud igapäevaste, iga kuu ja kvartali lõpu seisuga tehtavate võrdluste ja hindamiste nõuetele vastamise eest. Samuti korraldab bilansisaldode inventeerimise, allkirjastab bilansisaldode inventeerimise akti ning esitab selle vahetule juhile kinnitamiseks hiljemalt aruandeaastale järgmise aasta 31. märtsil.
50. Inventeerimise sagedus
50.1. 	Inventeerimise ajalisel jaotusel lähtutakse ÜE §-st 51.
50.2. 	Iga päev võrreldakse sularaha ja pangakontode tegelikku jääki bilansis kajastatuga.
50.3. 	Iga kuu lõpus võrreldakse:
50.3.1. analüütiliste allregistrite ja infosüsteemide (nt trahvid, lõivud, järelmaksunõuded)  saldosid bilansis kajastatuga;
50.3.2. maksunõuete ja –kohustuste saldosid e-Maksuameti infosüsteemi kontokaartidega;
50.3.4. saldoandmike infosüsteemis avaliku sektori üksustega omavahelisi saldosid;
50.3.5.	riigiasutuste vahelisi saldosid siirete kontodel ning vahed likvideeritakse nädala jooksul pärast saldoandmiku esitamise tähtaega.
50.4. 	Iga kvartali lõpus:
50.4.1. hinnatakse nõuete laekumise tõenäosust (va järelmaksunõuded);
50.4.2. võrreldakse saldoandmike infosüsteemis oma saldoandmiku saldode vastavust teiste avaliku sektori üksuste saldodega vastavalt ÜE § 52 lõikele 8;
50.4.3. kui saldodes esineb vahesid teiste üksustega, on kohustus teisele poolele saata e-postiga oma saldod ning teine pool on kohustatud vastama koos omapoolsete saldode esitamisega. Vahede korral peetakse e-posti teel kirjavahetust kuni vahede likvideerimiseni. Erimeelsuse korral tuleb teavitada:
50.4.3.1.	konsolideerimisgrupi siseste (ministeeriumi asutuste vaheliste) vahede olemasolul ministeeriumi pearaamatupidajat;
50.4.3.2.	konsolideerimisgrupi väliste vahede olemasolul ministeeriumi pearaamatupidaja kaudu rahandusministeeriumi. 
50.4.3.3.	 pakutava lahenduse alusel vahe parandatakse. Vahesid, mille suurus on alla 1000 krooni, ei pea parandama, v.a juhul, kui vahed on ministeeriumi sisesed.
50.5. 	Vähemalt kaks korda aastas korraldatakse asutuses sularahakassa ootamatu inventuuri läbiviimine.
50.6. 	Kord aastas aastainventuuri käigus (aasta lõpu seisuga või kuni kaks kuud enne aruandeaasta lõppu) kontrollitakse varude ja varade olemasolu ja seisukorda.
50.7. Kord aastas aastainventuuri käigus (aasta lõpu seisuga) inventeeritakse kõik bilansikontode saldod, et kontrollida ja hinnata saldode õigsust pearaamatus.
50.8. 	Kord aastas aastainventuuri käigus hinnatakse järelmaksunõuete laekumise tõenäosust.
51.	Inventeerimiskomisjon
51.1.  Komisjon koosneb vähemalt kolmest liikmest - inventuurikomisjoni esimehest ja kahest liikmest. Ulatuslike inventuuride puhul võib liikmetest moodustada töögruppe. Asutuse juht võib määrata komisjoni liikmetele või töögruppidele inventeerimise etappidest lähtuvalt ülesandeid, näiteks vara lugemise, hinnangute andmine, võrdluste tegemine, inventuuritulemuste dokumenteerimine. Samuti võib inventuuride läbiviimisse kaasata eksperte või spetsialiste.
51.2. Inventuurikomisjoni esimehe kohustused:
51.2.1. vastutab inventuuri läbiviimise eest;
51.2.2. on teadlik inventuuri läbiviimise nõuetest (ÜE § 50-52 ja eeskirja 11.peatükk);
51.2.3. tutvustab enne inventuuri läbiviimist komisjoni liikmetele inventuuri läbiviimise nõudeid ja lugemise metoodikat (kas loetakse kaubaartiklite, asukoha, vastutavate isikute ja varagruppide kaupa, elektrooniliselt või paberkandjal jne);
51.2.4. tagab, et inventuurikomisjoni liikmetel oleks inventuuri läbiviimiseks vajalikud töövahendid ja dokumentatsioon (lugemislehed, märgistuslehed), elektroonilise inventuuri puhul arvuti, juurdepääs varude ja varade andmebaasile, vöötkoodi lugeja jm);
51.2.5. korraldab kinnituskirjade saatmise varade kohta, mis on asutuses arvel, kuid asuvad väljaspool asutuse ruume (nt Brüsselis Eesti esinduses asuvate atašeede kasutuses olev vara) või on antud  tasuta kasutusse teisele asutusele;
 51.2.6. tagab, et varud ja varad liiguvad inventuuri ajal vaid inventuurikomisjoni juuresolekul (hoides vastava dokumentatsiooni kuni inventuuri lõpuni inventuuri dokumentide juures);
51.2.7. kontrollib komisjoni liikmete ja töögruppide tööd;
51.2.8. otsustab korduslugemise vajaduse (kui kauba kogustes olulised erinevused) ja tagab selle läbiviimise;
51.2.9. kontrollib, et täidetud lugemislehed on dateeritud ja allkirjastatud lugejate poolt; 
51.2.10. korraldab asutuses inventuuri dokumenteerimise, varude ja varagruppide koondakti(de) ja lõppakti koostamise;
51.2.11. esitab varude ja vara inventeerimise lõppakti asutuse juhile kinnitamiseks.
51.3. Inventuurikomisjoni kohustused:
51.3.1. loeb ja märgib lugemistulemused;
51.3.2. annab inventeeritavate varade/varude allahindluse, kasuliku eluea ja mahakandmise osas hinnanguid;
51.3.3. võrdleb;
51.3.4. dokumenteerib võrdlused.
51.4.  Inventuuriakti allkirjastavad nii komisjoni liikmed kui ka varade eest vastutav isik.
52. Sularaha inventuur
52.1. Sularaha inventeerimiseks loeb inventuurikomisjon raha üle kassas ja/või sularahatehinguid teostavate isikute (kassapidaja(te)) juures.
52.2. Inventuurikomisjon dokumenteerib tulemuse sularaha inventuuri aktil, mis allkirjastatakse ja esitatakse raamatupidamisele.
52.3. 	Raamatupidaja kontrollib sularaha inventuuri akti vastavust raamatupidamises kajastuva sularaha ja/või kassapidaja kassaraamatu saldoga ning kinnitab võrdlemist oma allkirja ja võrdluskuupäeva lisamisega.
52.4. Erinevuste korral koostab raamatupidaja sularaha inventuuri akti alusel raamatupidamisõiendi ning kajastab ÜE § 52 kohaselt puudujäägid kuni nende hüvitamiseni kontol 103690 ja ülejäägid kontol 388890.
52.5. 	Ülejääk makstakse rahandusministeeriumi arveldusarvele asutuse e-riigikassa muude tulude konto viitenumbriga.
53. Varude inventuur
53.1. 	Varude inventeerimisel lähtutakse ÜE § 52 lg 5 nõuetest.
53.2. 	Varude eest vastutav isik kohustub:
53.2.1. tagama varude paigutamise nii, et komisjonil oleks neid võimalikult lihtne lugeda ja tuvastada või anda hinnang nende säilimistingimustele ja seisukorrale.
53.2.2. korraldama asutuse ruumidest (ladudest) veel välja viimata (maha kantud, utiliseerimata) varu eraldamise või märgistamise, et vältida ekslikku taastamist inventuuri käigus;
53.2.3. esitama inventuuri alguseks raamatupidajale kõik varude liikumist puudutavad dokumendid.
53.3. 	Raamatupidaja edastab inventuurikomisjoni esimehele lugemislehed. Lugemislehed peavad olema nummerdatud.
53.4.  Paberkandjal ettetäidetud varude lugemislehtedel ei kajastata koguseid ega summasid. Lugemislehed on soovitatav koostada vastavalt lugemismeetodile (nt kaubagruppide, ladude, vastutavate isikute kaupa). 
53.5. 	Inventuurikomisjoni tegevus inventuuris:
53.5.1. loeb varud ja märgib kogused lugemislehtedele. Koguste kirjapanemiseks kasutab kirjutusvahendit, millega kirjutatud tulemusi ei ole võimalik muuta (kustutada);
53.5.2. hindab varude seisukorda (realiseerimistähtaja ületamine, riknemine, säilitamistingimused jms);
53.5.3. tuvastab kasutuskõlbmatu ja väheliikuva varu ning märgistab või paigutab need eraldi asukohta;
53.5.4. hindab  varude hoidmis-, säilitamis- ja kasutamistingimusi ning teeb ettepanekuid  varude vastuvõtu, hoiu, arvestuse ja säilivuse kontrolli parandamiseks;
53.5.5. märgistab loetud ühikud või toodete grupid topeltlugemise vältimiseks. Märgistamiseks võib kasutada näiteks kleepribaga märkmepabereid (lugeja nimega peal), värvilist markerit, loetud kaubad võivad olla ümbritsetud ka värvilise teibiga vms;
53.5.6. võrdleb koostöös raamatupidajaga lugemislehtedel märgitud koguseid raamatupidamisandmetega;
53.5.7. vajadusel viib läbi korduslugemise uute lugejatega ning tulemused kannab uutele lugemislehtedele (kus samuti puuduvad kogused);
53.5.8. koostab inventeerimisnimestiku;
53.5.9. teeb kokkuvõtte erinevuste kohta, selgitab põhjused ning koostab puudu- ja ülejääkide akti(d);
53.5.10. allahindluse vajaduse ilmnemisel koostab allahindluse akti(d);
53.5.11. dateerib ja allkirjastab inventuuri dokumendid, sh korduslugemise lehed (lugemislehed allkirjastatakse lugejate ja vastutava isiku poolt).
53.6. 	Kui korduslugemise tulemus on sama või erineb ebaoluliselt (nii koguseliselt kui ka väärtuselt) esimese lugemise tulemustest, võetakse lugemistulemuseks teise lugemise tulemus. Vastasel juhul korraldatakse kolmas lugemine samadel tingimustel nagu teine lugemine. 
53.7. 	Inventuuri dokumentatsiooni moodustavad:
53.8.1. lugemislehed (sh korduslugemise lehed);
53.8.2. puudu- või ülejääkide korral vastutava isiku seletuskirjad;
53.8.3. inventuuri ajal liikunud varude dokumentatsiooni koopiad;
53.8.4. inventeerimisnimestikud;
53.8.5. varude inventuuri koondakt.
54. Põhivara ja kinnisvarainvesteeringute inventeerimine
54.1. 	Põhivarade ja kinnisvarainvesteeringute inventeerimisel lähtutakse ÜE § 52 lg 6 nõuetest.
54.2. 	Materiaalse põhivara ja kinnisvarainvesteeringute inventuur valmistatakse ette ning see toimub sarnaselt varude inventuuriga (vt eeskirja punkt 53), kuid eeltäidetud lugemislehtedel kajastatakse kogused, maksumused, varaklass, inventari number ja nimetus ning andmed varade järelejäänud amortisatsiooniperioodi kohta.
54.3. Inventuurikomisjoni tegevus inventeerimisel:
54.3.1. loeb vara ja teeb lugemise kohta märke lugemislehele;
54.3.2. hindab vara klassifitseerimise õigsust (ÜE § 41 lg 8);
54.3.3. võrdleb lugemislehel ja põhivaral olevat inventarinumbrit (ÜE § 41 lg 9);
54.3.4. hindab vara amortisatsioonimäärade õigsust (ÜE § 42 lg 2);
54.3.5. hindab vara allahindluse vajadust (ÜE § 42 lg 5);
54.3.6. hindab vara järelejäänud kasuliku eluea õigsust (ÜE § 42 lg 6);
54.3.7. hindab varade seisukorda, tuvastades kasutuskõlbmatu (nii füüsiliselt kui ka moraalselt vananenud) ja kasutuses mitteoleva vara ning hindab selle võimalikku netorealiseerimismaksumust (ÜE § 42 lg 7);
54.3.8. hindab varade hoidmis-, säilitamis- ja kasutamistingimusi ning teeb ettepanekuid  vara vastuvõtu, hoiu, arvestuse ja säilivuse kontrolli parandamiseks;
54.3.9. teeb vajadusel võrdlused kinnistusametis, maakatastris ja riigivararegistris olevate andmetega;
54.3.10. võrdleb koostöös raamatupidajaga/varade eest vastutava isikuga põhivarakaartidel oleva teabe vastavust tegelikkusele (vara kasutaja – personalinumber, vara asukoht – aadress ja ruum, täpsustav registri kood jms, vt ÜE § 41 lg 7);
54.3.11. võrdleb inventuuri ja raamatupidamisandmeid;
54.3.12. koostab inventuuri koondakti varagruppide ja vastutavate isikute lõikes;
54.3.13. dateerib ja allkirjastab inventuuri dokumendid.
54.4. Inventuuri dokumentatsiooni moodustavad:
54.4.1. lugemislehed;
54.4.2. kinnituskirjad (vt eeskirja punkt 51.2.5)
54.4.3. puudu- või ülejääkide korral varade eest vastutava isiku seletuskirjad;
54.4.4. inventuuri ajal liikunud varade dokumentatsiooni koopiad;
54.4.5. inventeerimisnimestikud;
54.4.6. varade inventuuri koondakt.
55. Väheväärtusliku vara inventeerimine
55.1. 	Väheväärtusliku varade inventuur valmistatakse ette ning see toimub sarnaselt põhivarade inventuuriga. Ettetäidetud lugemislehtedel kajastatakse kogused, maksumused, inventari number ja nimetus.
55.2. 	Varade arvestust pidav isik esitab komisjoni esimehele väheväärtusliku vara nimekirja ning varade liikumised aruandeaasta kohta.
55.3. 	Inventuurikomisjoni tegevus inventeerimisel:
55.3.1. kontrollib, kas aasta jooksul soetatud varad on arvele võetud bilansiväliste varade registris vastavuses asutusesiseselt kehtestatud soetusmaksumuse kriteeriumitele;
55.3.2. loeb vara ja teeb lugemise kohta märke lugemislehele;
55.3.3. märgistab loetud ühikud topeltlugemise vältimiseks;
55.3.5. võrdleb lugemislehel ja varal olevat inventarinumbrit;
55.3.6. hindab varade seisukorda tuvastades kasutuskõlbmatu (nii füüsiliselt kui moraalselt vananenud) ja kasutuses mitteoleva vara;
55.3.7. hindab varade hoidmis-, säilitamis- ja kasutamistingimusi ning teeb ettepanekuid  vara vastuvõtu, hoiu, arvestuse ja säilivuse kontrolli parandamiseks;
55.3.8. koostab inventuurinimestiku ja inventuuri koondakti vastutavate isikute lõikes;
55.3.9. dateerib ja allkirjastab inventuuri dokumendid.
55.4. Inventuuri dokumentatsiooni moodustavad:
55.4.1. lugemislehed;
55.4.2. puudu- või ülejääkide korral vastutava isiku seletuskirjad;
55.4.3. inventeerimisnimestikud;
55.4.4. väheväärtusliku varade inventuuri koondakt.
56. Inventuuri lõppakti koostamine
56.1. 	Inventuuri lõppakt koostatakse koondaktide alusel ja varagruppide (tooraine ja materjal, lõpetamata toodang, valmistoodang, kinnisvarainvesteeringud, maa, hooned, väheväärtuslik vara jne) ning vastutavate isikute lõikes.
56.2. 	Lõppaktile märgitakse inventuuri tulemused, hinnangud ja ettepanekud. 
56.3. 	Asutuse juht kinnitab lõppakti, millega teeb otsuse lõppaktis toodud ettepanekute osas (amortisatsioonimäärade muutmine, allahindlused, mahakandmised, puudujääkide sissenõudmine süüdlastelt jms).
56.4. 	Varade ja varude inventeerimise tulemusena ilmnenud erinevused, vara mahakandmised või arvelevõtmised, muudatused amortisatsioonimäärades jms kajastatakse lõppakti alusel.
57. 	Bilansisaldode inventeerimine
57.1. 	Bilansisaldode aastainventuur tehakse aastalõpu seisuga.
52.2. 	Aasta lõpus saadetakse kõikidele finantsinstitutsioonidele, kellega on aruandeaasta jooksul toimunud rahalisi arveldusi, kinnituskirjad pangakontode saldode ja pankadega sõlmitud tehingute kinnitamiseks.

57.3. 	Kõikide nõuete kohta saadetakse tehingupartneritele saldokinnituskirjad, v.a maksu-, trahvi- ja järelmaksunõuded ning nõuded, mille kohta kinnituskirja saatmine on majanduslikult ebaotstarbekas.

57.4. 	Vähemalt üks kord aastas võrreldakse täitmisel olevate trahvinõuete seisu kohtutäituri andmetega, tulemused vormistatakse kirjalikult.

57.5.	Maa järelmaksunõuete kohta saadetakse saldokinnituskirjad kõikidele maksetähtaega ületanud erastajatele.

57.6. 	Kohustuste inventeerimisel saadetakse olulistele kreeditoridele kinnituskirjad arvestusega, et vähemalt 50% ulatuses kohustustest oleks kinnituskirjadega kaetud. Kui kreeditorilt on saadud saldokinnituskiri kuni kaks kuud enne aruandeaasta lõppu või kui kreeditor on saldot kinnitanud aruandeaasta viimase kuu kohta koostatud arvel, ei ole  nõutav aasta lõpu seisuga täiendava saldokinnituskirja saatmine. 

57.7. 	Avaliku sektori üksustega saldode võrdlemisel ja saldode kohta kinnituskirjade saatmisel lähtutakse ÜE § 52 lõikest 8.

57.8. 	Raamatupidaja kohustused inventeerimisel:
57.8.1. võrdleb saabunud saldokinnitusi raamatupidamisandmetega, märkides aktile vastuse saamise kuupäeva, toob välja vahed ja selgitab nende sisu;
57.8.2. kui saldoandmikke esitavad avaliku sektori üksuste osapooled ei saavuta saldode ühtlustamise kokkulepet, pöördub ministeeriumi pearaamatupidaja poole lahendi saavutamiseks;
57.8.3. kontrollib pangakontode saldosid ÜE § 52 lg 2 nõuetest lähtuvalt;
57.8.4. hindab ja inventeerib finantsinvesteeringuid ÜE § 52 lg 3 nõuetest lähtuvalt;
57.8.5. kontrollib, kas nõuded ja kohustused on periodiseeritud tekkepõhise printsiibi kohaselt;
57.8.6. hindab nõuete laekumise tõenäosust ja allahindluse kajastamise vajadust (ÜE § 37). Kui nõuete allahindlus on raamatupidamises juba kajastatud, kontrollib hindamise õigsust ja märgib aktile viite algdokumendi asukohale;
57.8.7. hindab välisvaluutas fikseeritud nõuded ja kohustused (välja arvatud ettemaksed) ümber bilansipäeval kehtiva Eesti Panga valuutakursi alusel. Kui nõuete ja kohustuste ümberhindlus on juba raamatupidamises kajastatud, kontrollib ümberhindluse õigsust ja märgib aktile viite algdokumendi asukohale;
57.8.8. liigitab nõuded ja kohustused lühi- ja pikaajalisteks (ÜE § 36 ja 48). Kui korrigeerimis- või ümberklassifitseerimiskanded on raamatupidamises juba kajastatud, kontrollib nõuete ja kohustuste klassifitseerimise õigsust ja märgib aktile viite algdokumendi asukohale;
57.8.9. teeb intressi kandvate nõuete ja kohustuste tekkepõhise intressiarvestuse;
57.8.10. hindab ümber kasutamata puhkusepäevade ja väljamaksmata puhkusetasude kohustuse ja väljateenimata puhkusepäevade ettemaksed ning korrigeerib saldosid kontol 202010 ja 103930;
57.8.11. võrdleb maksukohustusi ja –ettemakseid e-Maksuameti infosüsteemis kajastuvate saldodega;
57.8.12. hindab eraldisi ja potentsiaalseid kohustusi ning võtab need arvele (sh kajastab bilansivälistel kontodel);
57.8.13. kontrollib varade ettemaksukontode jääke ning võrdleb varade arvelevõtmise vastavust ettemaksukontodele (nt kontogrupis 1559 kajastatud ettemaks peab olema arvele võetud kontorühmas 1559;
57.8.14. köidab tõendusmaterjali kaustadesse, vormistab bilansisaldode inventeerimise akti ja esitab selle vahetule juhile kinnitamiseks. 
57.9.	Bilansisaldode inventeerimise akt peab sisaldama järgmisi andmeid:
57.9.1. dokumendi nimetus;
57.9.2. koostamise kuupäev;
57.9.3.	nõude või kohustuse konto analüütilised andmed bilansipäeva seisuga;
57.9.4.	saldo kohta välja saadetud kinnituskirja kuupäev;
57.9.5.	märkused saldode vahedest ja kinnituskirjale vastamise kohta;
57.9.6.	märge nõuete allahindluse kohta (viide algdokumendile);
57.9.7.	selgitused;
57.9.8.	koostaja nimi, allkiri;
57.9.9.	kinnitaja nimi, allkiri, kuupäev.

12.peatükk
RAAMATUPIDAMISDOKUMENTIDE SÄILITAMINE
58.	Algdokumentide, registrite ja aruannete säilitamine
58.1.	Raamatupidamisüksuses säilitatakse raamatupidamise algdokumente, raamatupidamisregistreid, lepinguid, raamatupidamise aruandeid, pikaajaliste kohustuste ja õigustega seotud dokumente jm majandustehinguid tõendavaid dokumente RPS §-s 12 sätestatud tähtaegadeni.

58.2.	Välisabi toetuste andmise ja kasutamisega seotud dokumente säilitatakse välisabi andmist või kasutamist reguleerivates õigusaktides või lepingutes sätestatud tähtaegadeni, kuid mitte vähem kui 7 aastat.

58.3.	Majandusaasta aruandeid säilitatakse alaliselt.

58.4.	Elektrooniliselt loodud dokumendid säilitatakse elektrooniliselt.

58.5.	Raamatupidamisregistrite jt dokumentide üleandmine asutuse arhiivi toimub raamatupidamisüksuses kehtiva asjaajamiskorra või arhiivieeskirja alusel.

13.peatükk
RAKENDAMINE

59.	Ministeeriumi raamatupidamise sise-eeskirja rakendamine ministeeriumi raamatupidamiskohustuslaste raamatupidamisarvestuse korraldamiseks ja finantsaruandluse koostamiseks.
59.1.	Ministeeriumi raamatupidamise sise-eeskirja rakendamiseks raamatupidamisüksuses on nõutav eeskirjast lähtuvate, seda täpsustavate ja eeskirjale viitavate kordade kehtestamine asutuse juhi käskkirja või korraldusega. Täpsustamist vajavad korrad on käsitletud käesoleva eeskirja punktides 1.6; 9.5; 9.7; 14.8; 16.10; 18.5; 19.3; 20.5; 21.4; 33.4; 44; 49.4.
59.2.	Asutuse juht võib, lisaks eeskirjas sätestatule, kehtestada oma haldusala raamatupidamisarvestuse korraldust ja finantsaruandlust reguleerivaid täiendavaid kordasid, mis ei lähe vastuollu käesoleva eeskirjaga.

59.3.	Ministeeriumi raamatupidamise sise-eeskirja metoodika järgimiseks on nõutav määrata asutuse juhi käskkirja või korraldusega majandustehinguid tegema või tehtud majandustehinguid kinnitama õigustatud isikud ja nende asendamise kord. 

59.4.	Kui eeskirjas tehakse muudatusi, tuleb asutuse juhi käskkirja või korraldusega kehtestatud korrad vastavusse viia eeskirja sätetega. 

60.	Siseministri 07.mai 2004 käskkiri nr 213 „Siseministeeriumi raamatupidamise sise-eeskirja kinnitamine“ tunnistatakse kehtetuks.

61.	Käskkiri jõustub alates 01.01.2010.

	
(allkirjastatud digitaalselt)	
Marko Pomerants