Author: Viire Väli
Last saved by: Meelis Uustal

Vastavalt nimekirjale | Meie 22.09.2026 nr 10-11/2418 - 1
Saviliiva tee 14c ja Vana-Rannamõisa tee 10a kinnistute ning lähiala detailplaneeringu ja keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) aruande eelnõu avalikustamisel esitatud ettepanekutega arvestamise või arvestamata jätmise põhjendused |
Täname Teid ettepanekute esitamise eest Saviliiva tee 14c ja Vana-Rannamõisa tee 10a kinnistu ja lähiala detailplaneeringu ja KSH aruande eelnõu avaliku väljapaneku ajal.
Teie esitatud küsimustele ja ettepanekutele vastused leiate alljärgnevast tabelist. Vastused ettepanekutega arvestamise kohta on koostatud koostöös keskkonnamõju strateegilise hindamise teostaja Maves OÜ ning strateegilise planeerimisdokumendi koostaja OÜ Hendrikson & Ko
Seisukohad | Ettepanekuga arvestamine
Keskkonnaamet 06.08.2026 nr 6-5/26/9616-2
1. Sademevee ärajuhtimisel tuleb järgida soovitust, et sadevee suunamisel olemasolevasse Vana-Rannamõisa teel olevasse kraavi tuleb kaasata hüdrotehnika insener. Kui arvestatakse tingimusega, et 50 % kruntidest peab jääma haljastatuks, siis olulist mõju pinnavee režiimile ei ole ette näha. | Keskkonnaeksperdi vastus: Võetud teadmiseks. KSH aruande peatükis 7.1 "Mõju pinnaveele, veerežiimile" ja 8 "Leevendavad meetmed" on toodud, et sademevee juhtimiseks olemasolevasse kraavivõrku juhtimisel tuleb kaasata hüdrotehnika insener. KSH aruande peatükis 7.1 on toodud järgnev "Hoonete alune pind on keskmiselt 16% kruntide pinnast, mis tähendab, et ka ülejäänud DP alal säilib suures osas haljasala mistõttu ei ole ette näha märkimisväärset mõju pinnavee režiimile".
2. 2017 läbi viidud planeeringuala kaardistuse ja 2022 teostatud inventuuride käigus registreeriti planeeringualal kokku 49 linnupaari 24 liigist ning kaitsealustest linnuliikidest registreeriti väänkael (Jynx torquilla), kes on III kaitsekategooria liik. Alal leiduvate linnuliikide kaitseks tuleb vältida raieid pesitsusperioodil 1. aprillist 15. augustini. | Keskkonnaeksperdi vastus: Arvestatud. Nõue on toodud KSH aruande peatükkides 7.4.3 "Linnustik" ja 8 "Leevendavad meetmed".
3. Vähem kui 200 m raadiusesse jääb II kaitsekategooriasse kuuluva pügmee-nahkhiire (Pipistrellus pygmaeus) elupaik. Välistamaks mõjusid alal sigivatele või rändavatele nahkhiirtele, tuleb vältida raietegevust perioodil 1. mai – 15. september. | Keskkonnaeksperdi vastus: Arvestatud. Nõue on toodud KSH aruande peatükkides 7.4.2 "Imetajad" ja 8 "Leevendavad meetmed".
4. Arendusele ette jäävad kuklaste pesad tuleb teisaldada sobivasse kohta ning selleks tuleb Keskkonnaametilt taotleda luba kuklaste ümberasustamiseks. | Keskkonnaeksperdi vastus: Arvestatud. Täiendati KSH peatükki 7.4.5 ning 8 järgnevas sõnastuses "Alal olevad metskuklaste pesad, mis jäävad planeeritavate teede või hoonete alla, tuleb ümber asustada sobivasse kohta lähtudes Vabariigi Valitsuse 15.07.2004 määrusest nr 248, sh taotleda vastavat luba Keskkonnaametilt".
Terviseamet 14.08.2026 nr 9.3-4/26/4079-2

1. Detailplaneeringu materjalid sisaldavad liiklusmürast põhjustatud müratasemete hindamist detailplaneeringu alal (Akukon Eesti OÜ, töö nr 221318-1, 28.10.2022). Nimetatud hinnangus on kasutatud 2020. aasta liiklusmudeli andmeid. 2025. aastal on koostatud uus liiklusmürast põhjustatud müratasemete hindamine detailplaneeringu alal (Akukon Eesti OÜ, töö nr 221318-2, 17.03.2025). Võrreldes 2022. aastal koostatud töös kasutatud andmetega on täpsustunud piirkonna liiklussageduse andmed, sest valminud on Rannamõisa tee linnapoolne 2+2 ümberehitus ja Tuudi tänav.

Värskema mürahinnangu kohaselt ulatuvad detailplaneeringu realiseerumisel üldkasutataval maal (alal, kuhu planeeritakse puhke- ja mänguväljak) liiklusmürast põhjustatud müratasemed olemasolevas olukorras päevasel ajal kuni 55 dB ja öisel ajal kuni 45 dB. Kavandatavate elamute hoonestusaladel on müratasemed samaväärsed või madalamad.

Planeeringualale rakenduvad keskkonnaministri 16.12.2016 määruses nr 71 „Välisõhus leviva müra normtasemed ja mürataseme mõõtmise, määramise ja hindamise meetodid“ (edaspidi KeM määrus nr 71) lisas 1 toodud II mürakategooria liiklusmüra piirväärtused, mis on päevasel ajal 60 dBA (müratundliku hoone teepoolsel küljel 65 dBA) ja öisel ajal 55 dBA (müratundliku hoone teepoolsel küljel 60 dBA).

Keskkonnaeksperdi vastus: Teadmiseks võetud.

2. Detailplaneeringu seletuskiri ja KSH aruande eelnõu sisaldavad viiteid sotsiaalministri 04.03.2002 määrusele nr 42 „Müra normtasemed elu- ja puhkealal, elamutes ning ühiskasutusega hoonetes ja mürataseme mõõtmise meetodid”. Amet juhib tähelepanu sellele, et viidatud määrus on kehtetu. Edasistes etappides arvestada sotsiaalministri 12.11.2025 määrusega nr 61 „Nõuded müra, sealhulgas ultra- ja infraheli ohutusele elamutes ja ühiskasutusega hoonetes ning helirõhutaseme mõõtmise meetodid“. | Keskkonnaeksperdi vastus: Arvestatud. KSH peatükis 10 "Kasutatud materjalid" on viide ajakohastatud.
3. Detailplaneeringu seletuskirjas viidatakse ka sotsiaalministri 17.05.2002 määrusele nr 78 „Vibratsiooni piirväärtused elamutes ja ühiskasutusega hoonetes ning vibratsiooni mõõtmise meetodid“. Amet juhib tähelepanu sellele, et ka eelnevalt nimetatud määrus on tänaseks päevaks kehtetu. Hetkel kehtib vibratsiooni osas sotsiaalministri 01.10.2025 määrus nr 54 „Vibratsiooni piirväärtused elamutes ja ühiskasutusega hoonetes ning vibratsiooni hindamise kord“. | Keskkonnaeksperdi vastus: Võetud teadmiseks, info edastatud planeerijale.
I. L 14.08.2026

3.3. Kirjeldatud negatiivseid mõjusid on võimalik leevendada selliselt, et kavandatav Kiviräha tänava pikendus algab küll põhja suunalt olemasoleva Kiviräha tänava lõigu jätkuna, kuid ei kulge kuni Vana-Rannamõisa teeni ega ristu sellega, vaid lõppeb tupiktänavana Detailplaneeringu põhijoonisel positsiooni 15 ja Vana-Rannamõisa tee 8a piiri juures.

Keskkonna- ja Kommunaalameti vastus: Ettepanekuga ei arvestata.

Kiviräha tänava ühendus Vana-Rannamõisa teega kavandati detailplaneeringu ja KSH koostamise käigus just looduskeskkonna aspektidest lähtudes. Planeeringulahenduse väljatöötamisel hinnati erinevaid juurdepääsuvõimalusi ning koostöös linna ja keskkonnaekspertidega kujundati lahendus, mis võimaldab maksimaalselt säilitada rohevõrgustiku sidusust ja olemasolevat kõrghaljastust. KSH aruandes on märgitud, et rohevõrgustiku toimimise tagamiseks on jäetud Õismäe raba ja elamuala vahele 30 m laiune hoonestamata haljasala ning Saviliiva tee äärsete elamute ja uue hoonestuse vahele ligikaudu 25 m laiune rohekoridor.

Planeeritud liiklusskeem on kujundatud tervikliku tänavavõrgu loomiseks ning tagab ühenduse nii Vana-Rannamõisa tee kui ka põhja poole kavandatud tänavavõrguga. KSH kohaselt ei põhjusta planeeringulahendus olulist mõju liiklusmürale, inimeste tervisele ega vaiksete alade säilimisele ning Vana-Rannamõisa tee 8 ja 8a kinnistute piirkonnas jäävad müratasemed normtasemete piiresse. Planeeringulahendus on kooskõlastatud Tallinna Liikuvusametiga (endine Tallinna Transpordiamet), kes ei ole pidanud põhjendatuks planeeringuala juurdepääsu lahendamist üksnes tupiktänavana ning on pidanud vajalikuks ala ühendamist olemasoleva tänavavõrguga.

Eeltoodust tulenevalt ei peeta põhjendatuks muuta kavandatud liikluslahendust selliselt, et Kiviräha tänava ühendus Vana-Rannamõisa teega likvideeritakse ning tänav kujundatakse tupiktänavana. Kavandatud lahendus on välja töötatud terviklikult, arvestades ühtaegu liikluskorralduslikke, linnaruumilisi ja keskkonnaalaseid eesmärke ning KSH käigus seatud tingimusi rohevõrgustiku toimimise tagamiseks. Lisaks ei pea ka Liikuvusamet võimalikuks kavandatud tänava lahendamist pika tupiktänavana, mistõttu ei ole esitatud ettepanek kooskõlas linna liikluskorralduslike põhimõtetega.

4.6. Ülaltoodud põhjustel ei põhine KSH aruandes sisalduv liiklusmüra hinnang õigetel ja realistlikel lähteandmetel ja seetõttu on selle tulemusena saadud müraarvutused ebaõiged. Ühes sellega ei ole võimalik veenduda, et tegelikud müratasemed jäävad õigusaktides ette nähtud piirmäärade vahemikku.

4.7. Palume ülaltoodud põhjenduste põhjal liiklusmüra hindamise lähteandmeid muuta ja läbi viia uued müraarvutused. Kui tulemuste põhjal selgub, et müratasemed ületavad lubatud piirmäärasid, tuleb kaaluda Detailplaneeringu lahenduse muutmist, et müratasemed ei ületaks lubatud piirmäärasid.

Keskkonnaeksperdi vastus: Müratasemete hindamisel on arvestatud, et maksimaalne tund moodustab 10% kogu ööpäevasest liiklussagedusest ehk terveks päevaseks liiklussageduseks on arvestatud 100 autot. Hinnangulise lisanduva autode arvu osas konsulteeris mürahinnangu koostaja vastava valdkonna eksperdiga. Liiklussageduse hindamisel on arvestatud vaid DP alal olevatest elamutest lisanduva liiklusega. KSH aruande peatükis 7.2 "Mõju õhu kvaliteedile, müra, vibratsioon, valgus, soojus" täiendati liiklusmüra ja liikluskoormust puudutavat osa.

5.2. Seletuskirja punktis 6.2, alapunktis 3 on märgitud, et üldkasutataval maal (pos 15) asuva mänguväljaku ümber võib turvalisuse kaalutlusel rajada piirdeaia selleks vajalikus mahus.

5.3. Leiame, et puudub vajadus mänguväljaku ümbritsemiseks piirdeaiaga ja see ei sobitu ümbruskonna rohealaga. Kui mänguväljakut on vaja siiski looduses piiritleda, teeme ettepaneku, et seda võiks teha hekiga. See sobitub oluliselt paremini ümbruskonna rohealaga, kuid tagab samas eesmärgi mänguväljaku piiramiseks, kui see osutub siiski vajalikuks

Planeerija vastus: Ettepanekuga arvestatakse, piirdeaia asemel võib kavandada heki.

6.1. Detailplaneeringu seletuskirja punktis 4.3.7 on märgitud, et telekommunikatsiooni-varustuse lahendamisel on aluseks Telia Eesti AS-i poolt 07.03.2025 koostatud tehnilised tingimused nr 39507507, mis kehtivad kuni 06.03.2026.

6.2. Seega on nende kehtivusaeg nüüdseks lõppenud, mistõttu tuleb Detailplaneeringu koostamisel ja elluviimisel taotleda uued tehnilised tingimused.

Planeerija vastus: Detailplaneering on kooskõlastatud 06.03.2026, nr 40144930. Kooskõlastus kehtib kuni 05.03.2027. Uusi tehnilisi tingimusi ei ole vajalik võtta.

K. V-J ja B.J 14.08.2026

1. Planeeringuala paikneb rohevõrgustiku arengualal. Planeeringu varasemates
keskkonnamaterjalides on rõhutatud, et sellisel alal on esmaseks prioriteediks loodusväärtuste säilitamine ning pereelamute kavandamisel on soovituslik mitte planeerida alla 1500 m² suuruseid krunte.

Seetõttu ei ole piisav üksnes väita, et planeeringulahendus tagab rohevõrgustiku sidususe.

Tuleb sisuliselt tõendada, et kavandatud hoonestuse, teede, tehnovõrkude, piirdeaedade ja valgustuse koosmõjus säilib ala ökoloogiline funktsioon.

Palume vähendada kavandatud hoonestusintensiivsust ning suurendada terviklikult säilitatava loodusliku ala osakaalu. Samuti palume esitada selge analüüs, miks just 14 elamukrundi rajamine on rohevõrgustiku arengualal keskkonna seisukohalt põhjendatud.

Keskkonna- ja Kommunaalameti vastus: Ettepanekuga ei arvestata.

Planeeringulahenduse väljatöötamisel on lähtutud Haabersti linnaosa üldplaneeringus rohevõrgustiku arengualale seatud tingimustest ning detailplaneeringu koostamisega paralleelselt läbi viidud keskkonnamõju strateegilise hindamise tulemustest. KSH käigus hinnati kavandatava hoonestuse, teede, tehnovõrkude ja muu taristu mõju taimestikule, loomastikule, kaitsealustele liikidele ning rohevõrgustiku toimimisele tervikuna. Hindamise tulemusel leiti, et planeeringulahendus on teostatav ning olulist negatiivset mõju rohevõrgustiku toimimisele ei kaasne, kui järgitakse KSH aruandes esitatud leevendusmeetmeid ja tingimusi.

Planeeringulahenduse koostamisel on arvestatud ala loodusväärtuste ja kaitsealuste liikide esinemisega. KSH aruandes on määratud tingimused kaitsealuste taimeliikide kasvukohtade säilitamiseks, nahkhiirte, linnustiku ja teiste liikide elutingimuste hoidmiseks ning rohevõrgustiku sidususe tagamiseks. Muuhulgas on ette nähtud olemasoleva kõrghaljastuse võimalikult ulatuslik säilitamine, looduslike alade säilitamine planeeringuala lääne- ja idaservas ning Õismäe raba poolse 30 m laiuse hoonestusvaba ja kõrghaljastatud puhvertsooni moodustamine.

Planeeringulahendus vastab Haabersti linnaosa üldplaneeringu põhimõtetele. Kõik kavandatud elamukrundid on suuremad kui üldplaneeringus soovituslikuks peetud 1500 m² ning planeeringuga on tagatud vähemalt 50% haljastatud pinna osakaal kruntidel. Planeeringuala hoonestustihedus on 0,3, mis vastab üldplaneeringus lubatud maksimaalsele hoonestustihedusele 0,3.

KSH aruande kohaselt määrati hoonestamise võimalikkus ja ulatus kindlaks just keskkonnauuringute tulemuste alusel ning hindamise käigus ei tuvastatud vajadust kavandatud hoonestusmahu täiendavaks vähendamiseks. Planeeringulahendus on välja töötatud koostöös Tallinna Linnaga, mille käigus kujundati rohealade paiknemine ja ulatus selliselt, et säiliks rohevõrgustiku toimimine ning avalik ühendus Õismäe rabaga. KSH järelduse kohaselt ei kaasne planeeringu elluviimisega olulist negatiivset mõju rohevõrgustiku arenguala ökoloogilistele funktsioonidele ega kaitsealustele liikidele, kui rakendatakse aruandes toodud tingimusi ja leevendusmeetmeid.

Keskkonnaeksperdi vastus: Arvestatud osaliselt. KSH peatükki 7.4.6 "Rohevõrgustiku arenguala" lisati ülevaade piirkonna rohevõrgustikust, selle sidususest ning rohevõrgustiku ja DP seostest.

2. Olemasoleva metsa ja kõrghaljastuse säilitamine peab olema detailplaneeringus
siduvalt tagatud Planeeringuala puhul ei ole tegemist hoonestamata linnalise tühermaaga, vaid valdavalt metsaga kaetud loodusliku alaga.

Planeeringu elluviimisega kaasneb kõrghaljastuse eemaldamine hoonete, teede ja
tehnovõrkude rajamiseks. Samas on mitmed teede, haljastuse ja likvideeritavate puude täpsed lahendused jäetud hilisemasse projekteerimisstaadiumisse.

Arvestades planeeringuala paiknemist rohevõrgustiku arengualal, ei ole põhjendatud jätta olulises ulatuses otsustamist kõrghaljastuse säilitamise või likvideerimise üle ehitusprojekti staadiumisse.

Palume määrata detailplaneeringus siduvalt säilitatavad metsa- ja kõrghaljastusalad
ning vähendada võimalust muuta hilisema projekteerimise käigus planeeringu
keskkonnamõju täiendava kõrghaljastuse likvideerimise kaudu.

Planeerija vastus: Planeerimisseaduse § 126 lg 8 kohaselt on detailplaneeringu ülesandeks haljastuse ja heakorrastuse põhimõtete määramine. Detailplaneeringu haljastuslahendus lähtub Haabersti linnaosa üldplaneeringu tingimustest. Üldplaneeringu põhikaardi „Roheline võrgustik“ kohaselt paikneb planeeringuala metsalinna alal, kus elamuarendusel tuleb tagada vähemalt 50% haljastuse säilimine. Samuti asub planeeringuala rohevõrgustiku arengualal, kus tuleb tagada rohevõrgustiku sidusus ümbritsevate rohestruktuuridega ning seada prioriteediks loodusväärtuste säilitamine.

Olemasolevat kõrghaljastust on detailplaneeringu koostamisel eraldi hinnatud ning puittaimede haljastusliku hinnangu tulemused on olnud planeeringu haljastuslahenduse aluseks. 
Detailplaneeringuga on kõrghaljastuse säilitamiseks määratud konkreetsed ruumilised ja sisulised tingimused. Elamumaa kruntidel peab haljasmaa osakaal olema vähemalt 50%. Väärtuslik II väärtusklassi kõrghaljastus tuleb säilitada maksimaalselt ning III väärtusklassi puittaimed võimalikult suures ulatuses. Hoonestusalade määramisel on arvestatud haljastusliku hinnangu tulemuste ja väärtusliku kõrghaljastuse säilitamise vajadusega. Planeeringuala lääneosas on kruntidel pos 1, 3, 5, 7 ja 8 arvestatud 25 m laiuse roheala säilitamisega.

Lisaks on Õismäe raba ja planeeritud elamute vahele kavandatud 30 m laiune hoonestusest vaba üldkasutatava maa krunt pos 16, mis on määratud säilitatavaks rohealaks. Tänavahaljastusele ette nähtud alale ei ole kavandatud tehnovõrke. Need on detailplaneeringuga tehtud konkreetsed ruumilised otsused olemasoleva rohestruktuuri ja rohevõrgustiku sidususe säilitamiseks.

Detailplaneering määrab ruumilise arengu ning edasise projekteerimise põhimõtted ja tingimused, kuid ei lahenda hoonete, teede, tehnovõrkude ega haljastuse lahendust ehitusprojekti täpsusega. Ehitusprojekti koostamisel võib neid lahendusi täpsustada üksnes detailplaneeringuga määratud põhimõtete ja tingimuste piires. Edasisel projekteerimisel tuleb lähtuda detailplaneeringuga määratud ruumilisest lahendusest ja haljastuse säilitamise põhimõtetest.

3. Palume muuta planeeringulahendust selliselt, et planeeringuala sõidukite juurdepääs lahendatakse olemasoleva Kiviräha tänava ja Korese tänava kaudu ning kavandatav Kiviräha tänava pikendus ei ühendataks Vana-Rannamõisa teega.

Keskkonna- ja Kommunaalameti vastus: Ettepanekuga ei arvestata.

Planeeringulahenduses kavandatud ühendus Vana-Rannamõisa tee ja Kiviräha tänava vahel ei ole valitud üksnes liikluskorralduslikel kaalutlustel, vaid selle asukoht ja lahendus on kujunenud detailplaneeringu koostamise ja KSH läbiviimise käigus loodusväärtuste säilitamise eesmärgist lähtudes. Planeeringuala paikneb Haabersti linnaosa üldplaneeringu kohasel rohevõrgustiku arengualal, kus detailplaneeringu koostamisel tuleb tagada rohevõrgustiku sidusus ning eelistada loodusväärtuste säilitamist.

Planeeringulahenduse koostamisel on sellest tulenevalt kavandatud Õismäe raba ja elamuala vahele ligikaudu 30 m laiune hoonestamata ning valdavalt säilitatava kõrghaljastusega roheala (pos 16), mis tagab rohevõrgustiku sidususe ja puhverala olemasolu. Lisaks on Saviliiva tee olemasolevate elamute ja planeeritava hoonestuse vahele jäetud ligikaudu 25 m laiune hoonestamata haljasala. Samuti on Vana-Rannamõisa tee 8 ja 8a kinnistute ning kavandatava sõidutee vahele planeeritud üldkasutatava maa krunt (pos 15), mille lõunaossa on ette nähtud vähemalt 7 m laiune roheline puhverala. Planeeringulahendus on seega kujundatud eesmärgiga säilitada võimalikult suurel määral olemasolevad loodusväärtused ning tagada toimiv rohekoridor.

Detailplaneeringu seletuskirja kohaselt tagab planeeritud tänavavõrk tervikliku ühenduse nii Vana-Rannamõisa tee kui ka planeeringualast põhja poole jääva kehtestatud detailplaneeringuga kavandatud tänavavõrguga. Selline lahendus on kooskõlas planeeringu ühe peamise eesmärgiga luua toimiv ja loogiline tänavavõrk ning tagada ala mitmesuunaline juurdepääsetavus. Planeeringulahendus ei ole kavandatud piirkondliku läbisõidutee loomiseks, vaid eelkõige planeeringuala teenindamiseks ja ühendamiseks olemasoleva tänavavõrguga.

Planeeringulahenduse koostamisel on arvestatud ka Tallinna Linnaplaneerimise Ameti ja Tallinna Liikuvusameti (endine Tallinna Transpordiamet) seisukohtadega. Liikuvusamet ei ole pidanud võimalikuks kavandada Kiviräha tänavat tupiktänavana ning on pidanud vajalikuks tagada tänavavõrgu ühendatus Vana-Rannamõisa tee ja piirkonna olemasoleva tänavavõrguga. Ühendatud tänavavõrk tagab parema juurdepääsetavuse, liikluse hajutamise ning teenindus- ja päästesõidukite tõhusama liikumise võrreldes pika tupiktänava lahendusega. Seetõttu ei ole kavandatud liikluslahendus kujunenud üksnes planeerija eelistusena, vaid selle väljatöötamisel on arvestatud nii keskkonna- kui ka liikuvusvaldkonna pädevate asutuste seisukohti.

Samal ajal on planeeringus juba rakendatud meetmeid transpordimaa ulatuse vähendamiseks ja kõrghaljastuse säilitamiseks. Seletuskirjas on märgitud, et planeeringuala sisene liikluslahendus hargneb kaheks tupikteeks ning just tupikteede kasutamine võimaldab vähendada transpordimaa pindala ja säilitada suuremas mahus olemasolevat kõrghaljastust.

KSH käigus hinnati planeeringu elluviimisega kaasnevaid mõjusid, sealhulgas liiklusest tulenevat mõju. Hindamise tulemusel ei tuvastatud sellist olulist negatiivset mõju liiklusmürale, välisõhu kvaliteedile ega elanike tervisele, mis tingiks kavandatud liikluslahenduse muutmise vajaduse. Samuti ei ole KSH käigus ilmnenud asjaolusid, mis viitaksid sellele, et planeeringuala sisene tänav kujuneks olulise liikluskoormusega piirkondlikuks läbisõiduteeks.

Kavandatava ristmiku ja kergliiklustee ristumise lahendus täpsustatakse projekteerimise käigus ning selle kavandamisel tuleb lähtuda kehtivatest liiklusohutuse nõuetest ja standarditest. Planeeringu menetlemisel ei ole pädevad ametiasutused esitanud seisukohti, mille kohaselt oleks ristmiku rajamine liiklusohutuse seisukohast välistatud või eeldaks täiendava liiklusohutuse analüüsi koostamist detailplaneeringu menetluse etapis.

Eeltoodust tulenevalt ei peeta põhjendatuks muuta kavandatud liikluslahendust selliselt, et Kiviräha tänava ühendus Vana-Rannamõisa teega likvideeritakse ning tänav kujundatakse tupiktänavana. Kavandatud lahendus on välja töötatud terviklikult, arvestades ühtaegu liikluskorralduslikke, linnaruumilisi ja keskkonnaalaseid eesmärke ning KSH käigus seatud tingimusi rohevõrgustiku toimimise tagamiseks. Lisaks ei pea Tallinna Liikuvusamet võimalikuks Kiviräha tänava kavandamist tupiktänavana, mistõttu puudub alus planeeringulahenduse muutmiseks esitatud ettepanekus toodud viisil.

Keskkonnaeksperdi vastus: Liiklusohutuse analüüsi koostamine ei kuulu KSH koosseisu. Tänavate ja ristmikute projekteerimisel tuleb lähtuda asjakohastest standarditest."

4. Palume enne planeeringu vastuvõtmist hinnata eraldi Kiviräha tänava läbisõiduteeks kujunemise tõenäosust ja sellega kaasnevat liikluskoormust ning tuua välja põhjendused, miks ei kasutata alternatiivseid võimalusi liikluskorralduseks, mille läbi suureneb oluliselt ka Vana-Rannamõisa tee ääres oleva kergliiklustee kasutajate liiklusohutus.
Kõnealuse riski kõige selgemaks vältimise meetmeks on Kiviräha tänava jätmine tupiktänavaks.

5. Planeeringuala läheduses paikneb juba mitu mahasõitu ja ristmikku suhteliselt väikeste
vahemaadega. Planeeritava Kiviräha tänava ja Vana-Rannamõisa tee ristumiskoha vahetus läheduses on juba 3 Vana-Rannamõisa tee mahasõitu ja kergliiklusteega ristumiskohta:
1. ca 50m kaugusel asub Vana-Rannamõisa teelt mahasõit Vana-Rannamõisa tee 8a
kinnistule;
2. ca 75m kaugusel asub Vana-Rannamõisa tee ja Saviliiva tänava ristmik;
3. ca 120m kaugusel asub Vana-Rannamõisa tee ristumiskoht Õismäe raba parkla ja Vana-Rannamõisa tee 8 kinnistu sissesõiduga.

Kõik ülalpool mainitud ristumiskohad on ka olemasoleva aktiivselt kasutatava kergliiklusteega ristumiskohad ning lisanduv ristumiskoht Vana-Rannamõisa tee ja Kiviräha tänavaga mõjutab negatiivselt kergliiklusteel liiklejate ohutust ja Vana-Rannamõisa tee liiklusvoogu.

Sellest tulenevalt ei saa kavandatava ristmiku liiklusohutust hinnata eraldiseisvalt, vaid hinnata tuleb kogu kõnealuse Vana-Rannamõisa tee lõigu ristmike, mahasõitude ning kergliiklusteega ristumiste koosmõju.

Palume koostada liiklusohutuse analüüs, milles hinnatakse kavandatava uue ristmiku mõju Vana-Rannamõisa tee liiklusvoole ning jalakäijate ja jalgratturite ohutusele.

6. KSH liiklusmüra hinnangus on lähtutud eeldusest, et detailplaneeringu realiseerumisel lisandub tipptunnil ligikaudu 10 autot, samas kui planeeringualale kavandatakse 14 elamukrunti ning igale elamukrundile on planeeringus ette nähtud kolm parkimiskohta. Detailplaneeringus  esitatud andmete alusel saab eeldada, et planeeringu koostaja arvamusel on iga kinnistu kohta rohkem kui üks auto. Seega väita, et lisandub 10 autot tipptunnil, ei ole põhjendatud ning analüüsi algandmed ei ole tõesed.

Lisaks tuleb Kiviräha tänava Vana-Rannamõisa teega ühendamise korral arvestada mitte
üksnes planeeringuala elanike sõitudega, vaid ka võimaliku läbiva liiklusega. Esitatud
arvamuse kohaselt ei ole olemasolevas mürahinnangus sellise võimaliku liikluse mõju arvesse võetud. Kui liiklusprognoosi koostamisel ei ole arvestatud tegelikku tekkivat liikluskoormust, siis ei saa pidada müraarvutusi usaldusväärseteks ning veenduda, et tegelikud müratasemed jäävad õigusaktidega kehtestatud piirmääradesse.

Palume koostada uus liiklusprognoos realistlike ja põhjendatud lähteandmete alusel ning korrata selle põhjal liiklusmüra arvutusi.

Keskkonnaeksperdi vastus: Müratasemete hindamisel on arvestatud, et maksimaalne tund moodustab 10% kogu ööpäevasest liiklussagedusest ehk terveks päevaseks liiklussageduseks on arvestatud 100 autot. Hinnangulise lisanduva autode arvu osas konsulteeris mürahinnangu koostaja vastava valdkonna eksperdiga. Liiklussageduse hindamisel on arvestatud vaid DP alal olevatest elamutest lisanduva liiklusega. KSH aruande peatükis 7.2 "Mõju õhu kvaliteedile, müra, vibratsioon, valgus, soojus" täiendati liiklusmüra ja liikluskoormust puudutavat osa.

7. Planeeringuala paikneb liigniiskete muldade levikualal ning hoonete, teede ja tehnovõrkude rajamine muudab olemasolevat pinnakatet ja vee liikumise tingimusi. Planeeritavate hoonete ja tänavate rajamiseks võib osutuda vajalikuks maapinna täiendav täitmine või kuivendamine.

Planeeringu realiseerimisel tuleb hinnata maapinna võimaliku täitmise, kuivendamise, teede rajamise ning sademevee ärajuhtimise koosmõju.

Juba planeeringu algatamisel nähti ette nõue teha ekspertiis kavandatavast tegevusest
tingitud veerežiimi muutuste selgitamiseks (Tallinna Volikogu otsus 20.05.2021 nr 68 p
3.13).

Praeguses seletuskirjas nähakse muu hulgas ette sademevee maksimaalne immutamine
planeeringuala pinnasesse ning Vana-Rannamõisa tee kraavi suunatava sademevee lahenduse juures hüdrotehnika inseneri kaasamine. Samuti tuleb arvestada kliimamuutustest tuleneva sademete hulga suurenemisega.

Leiame, et veerežiimi küsimuse olulisi osi ei ole põhjendatud jätta pärast detailplaneeringu kehtestamist lahendatavaks. Arvestades olemasolevat hoonestust planeeringuala ümbruses, sealhulgas Vana-Rannamõisa tee 8a ja Vana-Rannamõisa tee 8 kinnistuid, peab enne planeeringu kehtestamist olema piisavalt tõendatud, et kavandatav tegevus ei põhjusta planeeringualal ega selle ümbruses ebasoodsat veerežiimi muutust.

Palume enne planeeringu kehtestamist esitada terviklik hüdroloogiline/hüdrotehniline
analüüs, milles hinnatakse kavandatud täitmise, kuivendamise, teede, hoonete ja vett
mitteläbilaskvate pindade mõju nii planeeringuala kui ka selle ümbruse veerežiimile,
sealhulgas erakordsete sademete korral.

Keskkonna- ja Kommunaalameti vastus: Ettepanekuga ei arvestata.

Planeeringulahenduse mõju pinnaveele ja veerežiimile on hinnatud keskkonnamõju strateegilise hindamise käigus. KSH aruandes on käsitletud planeeringuala geoloogilisi, hüdrogeoloogilisi ja hüdroloogilisi tingimusi ning hinnatud detailplaneeringu elluviimisega kaasnevaid võimalikke muutusi pinnaveerežiimis. Hindamise tulemusel leiti, et kavandatav tegevus on teostatav ning selle elluviimisega ei kaasne olulist mõju pinnaveerežiimile planeeringuala piires ega sellest väljaspool.

KSH aruandes on välja toodud, et kuigi vee- ja kanalisatsioonitrasside rajamine ning hoonestusega seotud tegevused avaldavad mõningast kuivendavat mõju, puhverdavad seda planeeringuala lääne- ja idaserva kavandatud rohealad. Samuti moodustab hoonete ehitusalune pind keskmiselt vaid ligikaudu 15% kruntide pindalast ning vähemalt 50% igast krundist peab jääma haljastatuks. Seetõttu ei ole ette näha märkimisväärset mõju pinnaveerežiimile.

Detailplaneeringu koostamisel on arvestatud ka Tallinna Linnavolikogu otsuses toodud nõudega hinnata kavandatavast tegevusest tingitud veerežiimi muutusi. KSH koostamisse kaasati vastava valdkonna eksperdid ning mõju hindamisel tugineti olemasolevatele uuringutele ja eksperthinnangutele. KSH aruandes on määratud tingimused sademevee käitlemiseks, sealhulgas nõue sademevett maksimaalselt kohapeal immutada, arvestada kliimamuutustest tuleneva sademete hulga suurenemisega ning kaasata sademeveelahenduse projekteerimisel olemasolevasse kraavivõrku juhtimise korral hüdrotehnika pädevusega spetsialist.

Detailplaneeringuga määratakse põhimõttelised ruumilised ja keskkonnatingimused. Sademevee ärajuhtimise ning tehnovõrkude täpsed lahendused töötatakse välja projekteerimisetapis, mil on võimalik arvestada kõigi rajatiste tegelike tehniliste parameetrite ja arvutuslike vooluhulkadega. KSH aruande järelduse kohaselt ei ole käesolevas menetlusetapis vaja täiendavat hüdroloogilist või hüdrotehnilist analüüsi planeeringulahenduse põhimõttelise sobivuse tõendamiseks, kuna olulise negatiivse mõju esinemist ei ole tuvastatud.

8. Planeeringualal on tuvastatud üheksa erineva nahkhiireliigi esinemine. Kõik Eesti nahkhiired on looduskaitse all ning kuuluvad II kaitsekategooriasse. Uuringute kohaselt kasutavad nahkhiired planeeringuala toitumiseks, omavaheliseks suhtlemiseks ja liikumiseks.

Varasem keskkonnahinnang möönab seejuures otseselt, et puistu asendamisel kõrghaljastuse ja hoonetega võib nahkhiirte lennuaktiivsus ja liikide arv langeda.
Planeeringuga nähakse samal ajal ette metsaala osaline hoonestamine, uute teede ja
tänavavalgustuse rajamine. Samas on planeeringualal tuvastatud arvukalt nahkhiireliike ning varasem keskkonnahinnang nimetab just valgustatud teede rajamist üheks negatiivse mõjuga tegevuseks. Varasemates keskkonnamaterjalides on juhitud tähelepanu ka asjaolule, et piirkonna jätkuva hoonestamise ja valgustatud teede rajamise mõjud võivad kuhjuda.

Seetõttu ei piisa üldisest nõudest vältida valgusreostust. Palume määrata detailplaneeringus konkreetsed nahkhiiresõbraliku valgustuse tingimused ning määrata alad, mis peavad jääma pimedateks liikumiskoridorideks. Arvestades, et planeeringu aluseks olevad olulised nahkhiirte välitööandmed pärinevad enam kui kümne aasta tagusest ajast, palume enne planeeringu kehtestamist läbi viia ajakohastatud nahkhiirte uuring või esitada vastava valdkonna pädeva eksperdi põhjendatud hinnang, miks olemasolevad andmed on praeguse olukorra hindamiseks piisavad.

Keskkonnaeksperdi vastus: Ettepanekuga ei arvestata. Vastavalt KSH aruande peatükis 4.4 toodule on nahkhiirte uuringuid koostatud lisaks 2013, 2014 aastale ka 2021 ja 2022. aastal. Nahkhiirtele avalduva mõju vähendamiseks tehti KSH raames nahkhiirte uuring 2022. a, mille eesmärk oli kaardistada DP ja selle lähiümbruse kasutamist nahkhiirte poolt, sh toitumis- ja liikumisalana. Seetõttu on olemasolevad andmed käesoleva planeeringu mõjude hindamiseks piisavalt ajakohased. Uuringu tulemustest lähtuvalt esitati KSH aruandes valgustusele konkreetsed tingimused. Selle kohaselt peavad kõik rajatavad valgustid olema suunatud allapoole, vältima valguse hajumist ümbritsevasse keskkonda. Samuti peavad valgustid olema piisavalt madalad, et mitte ulatuda suuremate puude võradeni. Detailplaneeringu täpsusastet arvestades peetakse neid tingimusi piisavaks ning valgustuse täpne lahendus määratakse edasise projketeerimise käigus. Uuringu koostamise käigus ei tuvastatud selliseid olulisi või asendamatuid nahkhiirte lennukoridore, mille säilimiseks oleks vajalik määrata eraldi pimedad liikumiskoridorid. Loomad kasutasid väga erinevaid punkte DP alale jõudmiseks. KSH järelduste kohaselt ei kaasne detailplaneeringu elluviimisega olulist negatiivset mõju nahkhiirte toitumisaladele, liikumisteedele ega varjepaikadele piirkonna tasandil tervikuna.

9. Kumulatiivse keskkonnamõju hindamist tuleb täiendada.

Planeeringu keskkonnamõju ei saa hinnata üksnes planeeringuala piirides.
Piirkonnas juba toimunud ja kavandatavad arendused võivad koos mõjutada rohevõrgustikku, Õismäe raba servaalasid, kaitstavate liikide elupaiku ning nende liikumiskoridore.

Eriti oluline on hinnata kumulatiivset mõju seoses uute teede, tänavavalgustuse ja
kõrghaljastuse vähenemisega.
Palume KSH aruandes üheselt välja tuua, milliseid piirkonna olemasolevaid ja
kavandatavaid arendusi kumulatiivse mõju hindamisel arvestati ning millistele andmetele tuginedes on jõutud järeldusele, et rohevõrgustiku ökoloogiline toimimine
pärast planeeringu täielikku realiseerimist säilib.

Keskkonnaeksperdi vastus: Arvestatud osaliselt. KSH peatükki 7.4.6 "Rohevõrgustiku arenguala" lisati ülevaade piirkonna rohevõrgustikust, selle sidususest ning rohevõrgustiku ja DP seostest.

10. Palume puhke- ja mänguala kujundamisel säilitada võimalikult suures ulatuses
olemasolevat kõrghaljastust ja looduslikku taimkatet ning piiritlemise vajaduse korral
eelistada hekki või muud looduslähedast haljastuslahendust jäigale piirdeaiale.

Planeerija vastus: Ettepanekuga arvestatakse, piirdeaia asemel võib kavandada heki.

11. Planeeringu tegelik keskkonnamõju sõltub olulisel määral teede täpsest paiknemisest, säilitatavast kõrghaljastusest, tehnovõrkudest, sademeveelahendusest, tänavavalgustusest ning hoonete paiknemisest.

Seetõttu peavad planeeringu keskkonnamõju seisukohalt põhimõttelised tingimused olema määratud võimalikult selgelt juba detailplaneeringus.

Palume enne planeeringu kehtestamist siduvalt määrata vähemalt säilitatavate
looduslike alade ulatus, väärtusliku kõrghaljastuse säilitamise põhimõtted, teede põhiline paiknemine ja ulatus, sademeveelahenduse põhimõtted ning nahkhiirte ja teiste liikide seisukohalt olulised pimedad liikumiskoridorid.

Keskkonna- ja Kommunaalameti vastus: Ettepanekuga ei arvestata.

Detailplaneeringus ja keskkonnamõju strateegilise hindamise aruandes on planeeringulahenduse keskkonnamõju seisukohalt olulised tingimused juba määratud detailplaneeringu täpsusastmele vastavas ulatuses. Planeeringuga on määratud teede põhimõtteline paiknemine ja ulatus, hoonestusalad, üldkasutatavad alad, haljastuse põhimõtted ning keskkonnatingimused planeeringu elluviimiseks.

Planeeringulahenduses on määratud säilitatavate looduslike alade ulatus, sealhulgas Õismäe raba ja elamuala vahele kavandatud ligikaudu 30 m laiune hoonestusvaba ning kõrghaljastatud ala, samuti lääneosas paiknevad rohealad. Planeeringus on sätestatud olemasoleva väärtusliku kõrghaljastuse säilitamise põhimõtted ning II väärtusklassi puude säilitamise nõue, arvestades seejuures ka dendroloogilise hinnangu tulemusi.

KSH aruandes on hinnatud planeeringulahenduse mõju kaitsealustele taimeliikidele, nahkhiirtele, linnustikule, kahepaiksetele ja rohevõrgustiku toimimisele ning määratud vajalikud leevendusmeetmed. Muuhulgas on ette nähtud olemasoleva loodusliku taimkatte ja kõrghaljastuse võimalikult ulatuslik säilitamine, nõuded välisvalgustusele ning põhimõtted liikide elupaikade ja liikumisvõimaluste säilitamiseks. Nahkhiirte kaitseks on KSH aruandes toodud tingimus vältida liigset valgustamist, suunata valgustid allapoole ning vältida säilitatavate puude valgustamist.

Samuti on detailplaneeringus ja KSH aruandes määratud sademevee käitlemise põhimõtted, mille kohaselt tuleb sademevett maksimaalselt kohapeal immutada, arvestada kliimamuutustest tuleneva sademete hulga suurenemisega ning vajaduse korral kaasata sademeveelahenduse projekteerimisse hüdrotehnika insener.

Enne detailplaneeringu vastuvõtmist kantakse KSH tulemustest tulenevad asjakohased keskkonnatingimused detailplaneeringusse. KSH aruande järelduste kohaselt on planeeringulahenduse elluviimisel võimalik vältida olulist negatiivset mõju kaitsealustele liikidele, loodusväärtustele ja rohevõrgustiku toimimisele, kui planeeringus ning KSH aruandes esitatud tingimusi järgitakse. Seetõttu ei peeta vajalikuks täiendavate põhimõtteliste tingimuste määramist võrreldes juba planeeringus ja KSH aruandes sätestatuga.

12. Telekommunikatsioonivarustuse tehnilised tingimused tuleb ajakohastada
Detailplaneeringu seletuskirjas on telekommunikatsioonivarustuse lahendamisel aluseks võetud Telia Eesti AS 07.03.2025 tehnilised tingimused nr 39507507, mille kehtivus lõppes 06.03.2026.

Palume enne detailplaneeringu kehtestamist hankida kehtivad tehnilised tingimused ning kontrollida nende alusel planeeritud tehnovõrkude lahenduse jätkuvat sobivust.

Planeerija vastus: Detailplaneering on kooskõlastatud 06.03.2026, nr 40144930. Kooskõlastus kehtib kuni 05.03.2027. Uusi tehnilisi tingimusi ei ole vajalik võtta.

Lugupidamisega
(allkirjastatud digitaalselt)
Meelis Uustal

osakonna juhataja
Keskkonnahoiu osakond

Koopia: Maves OÜ ja OÜ Hendrikson & Ko

Kärt Talimaa-Eelmaa
Tel 6404771, kart.talimaa-eelmaa@tallinnlv.ee

Harju 13
10130 Tallinn

+372 645 7191
kommunaal@tallinnlv.ee

Rg-kood 
75014913

tallinn.ee