Subject: Selgitustaotlus_ohvrisõbralik kriminaalmenetlus
From: Andrei Svištš <[email-masked]>
To: "Justiits- ja Digiministeerium" <[email-masked]>
Date: Thu, 4 Jun 2026 16:42:38 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Lugupeetu

Esitan käesolevaga selgitustaotluse seoses seaduseelnõuga
"Kriminaalmenetluse seadustiku ja teiste seaduste muutmise seadus
(kohtumenetluse optimeerimine ja kohtulahendite avalikkus) 560 SE"
(https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/62fde454-6c94-4c0b-a555-e
6e663ebba09/kriminaalmenetluse-seadustiku-ja-teiste-seaduste-muutmise-sead
us-kohtumenetluse-optimeerimine-ja-kohtulahendite-avalikkus/). Kõnesoleva
eelnõu raames oli algselt menetluses ettepanek võimaldada oportuniteedi
rakendamist ka I astme süütegude korral. Riigikogu õiguskomisjonis toetust
selline ettepanek ei leidnud. Menetluse raames esitas aga Justiits- ja
digiministeerium teise KrMS § 202 lg 1 sõnastusettepaneku, mille kohaselt
ei ole enam II astme süütegudes oportuniteedi kohaldamise eelduseks
kannatanule kahju heastamine või heastama asumine. Selline ettepanek
leidis õiguskomisjonis 19.05.2026 istungil toetust.

Taoline muudatus, mis võimaldab lõpetada kriminaalmenetluse kannatanule
kahju heastamata, asetab kannatanud oluliselt teistsugusesse ja raskemasse
olukorda, kuna loob prokuratuurile ja kohtutele diskretsiooni lõpetada
kriminaalmenetluse avaliku menetlushuvi puudumisel ilma asjakohast kahju
hüvitamise kohustust määramata. Nimelt - kui hetkel kehtiva regulatsiooni
vahetuks eelduseks on kahju heastamine või heastama asumine, siis tuleva
seadusemuudatuse tulemusel on prokuratuuril võimalik "ebamugavas
menetluses" kriminaalmenetlus lõpetada ilma asjakohast kohustust
määramata. Muu hulgas ei ole prokuratuuril ega kohtutel võimalik
kahtlustatavat/ süüdistatavat selleks ka kohustada, kuna oportuniteet
eeldab täiendavate kohustuste määramisel kahtlustatava või kannatanu
nõusolekut (ning seda ka uues sõnastuses). Ehk et kui varasemalt nägi
menetleja võimalust menetluse lõpetamiseks oportuniteediga, motiveeris
taoline olukord kahtlustatavat või süüdistatavat ilma süüdimõistva
lahendita kahju hüvitama. Uues sõnastuses ei oleks enam kahju hüvitamine
oportuniteedi kohaldamise vältimatuks eelduseks, mistõttu ebamugavas
tupikusse jõudnud menetluses võib menetleja soostuda lõpetama
kriminaalmenetluse oportuniteediga ja kannatanule kahju heastamise ja
olukorra taastamisega mitte tegelema.  Kuigi kannatanule jääb tõesti
võimalus kaitsta oma tsiviilõigusi maakohtus, siis on kõigile üheselt
mõistetav, et enamikel juhtudest kannatanud seda menetlust ette ei võtaks.
Kannatanutel sageli pole selleks ressurssi, eraldi tsiviilvaidluse
ettevõtmine on ohvri läbielamiste seisukohalt veelgi rusuvam. Ühtlasi ei
ole tsiviilvaidlus kahtlustatava ega süüdistatava suhtes nii mõjus kui
kriminaalmenetlus, mistõttu võimalikud kompromissid ja kokkulepped, mis
oleksid muidu saavutatavad kriminaalmenetluse raames, jääksid tõenäoliselt
tsiviilkohtumenetluses saavutamata.

Palun selgitada, kuidas on menetlejale asjakohase diskretsiooni
võimaldamine (oportuniteedi kohaldamine ilma imperatiivse eelduseta
kannatanule kahju heastada või heastama asuda) põhjendatud ning Riigikogu
otsusega kriminaalpoliitika põhialustest aastani 2030 kooskõlas,
arvestades et viidatud kriminaalpoliitika põhialuste peatükis 4
sõnastatakse eesmärgina muu hulgas ohvrisõbralik süüteomenetlus
(süüteomenetluse sihiks on õigusrikkumisele eelnenud olukorra ja ohvri
turvatunde taastamine ning kahju heastamine (taastav õigus)).

Lugupidamisega

Andrei Svištš
vandeadvokaat
(+372) 5348 5993

Advokaadibüroo RASK
(+372) 618 0820
www.rask.ee | *Püsi lähedal  – jälgi ka
<https://www.linkedin.com/company/rask-attorneys-at-law> LinkedInis.

 <http://www.rask.ee/>
Kirjas olev info on konfidentsiaalne ja mõeldud kasutamiseks üksnes
adressaadile. Kui kiri on jõudnud teieni ekslikult, siis kustutage see ja
teavitage saatjat