Subject: Pöördumine
From: "Tradux | Translation agency" <[email-masked]>
To: "Justiits- ja Digiministeerium" <[email-masked]>
Date: Wed, 4 Feb 2026 12:06:05 +0200

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere päevast!

Palun abi vandetõlgi seaduse (VTS) § 7 lg 2 tõlgendamisel.

Praktikas prevalveeriva tõlgenduse kohaselt on seni VTS § 7 lg-s 2 
sätestatut: "käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut ei kohaldata, kui 
nimetatud tõlke on teinud välisriigi pädev ametiisik [...]" mõistetud 
selliselt, et Eesti haldusorgan on kohustatud mh vastu võtma ka tõlke, mille 
puhul on välisriigi notar kinnitanud tõlkija allkirja õigsust, sest see 
tähendab, et välisriigi notar on kinnitanud, et tõlke on teinud välisriigi 
pädev ametiisik kõnesoleva sätte tähenduses. Nimetatud sätte algse 
seletuskirja kohaselt (s.o 
<https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/2ba328fc-a7b3-4568-b4b9-2868bb7b9f13/vandetolgi-seadus/> 
460 SE algse seletuskirja kohaselt), enne, kui Eesti läks üle 
vandetõlklusele, kehtis ka Eestis sama võimalus, et notar kinnitas tõlkija 
allkirja õigsust.

Oleme jaanuaris 2026 saanud mitmetelt oma klientidelt tagasiinfo, et 
Tallinna Perekonnaseisuamet ei aktspteeri tõlkeid, mille puhul välisriigi 
notar on kinnitanud selle välisriigi tõlkija allkirja õigsust. Pöördumisel 
Tallinna Perekonnaseisuameti poole saime nende kaasamisel Siseministeeriumi 
nõunikult vastuseks:

"Kõnealustes dokumentides on Läti notar märkinud järgmist: „Mina, vannutatud 
notar Inese Jaunzeme, kinnitan, et käesolevale dokumendile kirjutas minu 
juuresolekul digiallkirjaga alla Adrija Gridjuško, isikukood 031197-11074, 
sündinud 03.11.1997. Tukums, elukoht – Auduma tänav 31-42, Riia. Mina, 
vannutatud notar, kontrollisin kinnituse koostamise päeval Adrija Gridjuško 
andmeid füüsiliste isikute registrist.“

Seega on notar kinnitanud vaid allkirja õigsust, mitte aga tõlke õigsust. 
Ametlikke tõlkeid saab teha üksnes vandetõlk. Vandetõlgi 
<https://www.riigiteataja.ee/akt/114032025002>  seaduse § 7 lõikest 2 ei saa 
järeldada, et vandetõlgi nõudest võib mööda minna, kui notar kinnitab üksnes 
dokumendi tõlkinud isiku allkirja õigsust."

Meile teadaolevalt on tõlked, mille puhul on välisriigi notar kinnitanud 
välisriigi tõlkija allkirja õigsust praktikas levinud ja Eesti 
haldusorganite poolt ka aktsepteeritud (mh aktsepteerib neid PPA). Seda 
eelkõige sellest tulenevalt, et Eestis on ainult 17 keele vandetõlgid, kuid 
vajadus rohkemates keeltes dokumentide tõlkimiseks on suur ja see on 
kasvavas trendis. Eriti puudutab teema aga Ukraina rahvusest kodanikke. 
Eestis on küll olemas ukraina-eesti-ukraina keele vandetõlgid, kuid neid on 
vaid kaks, mistõttu nende tõlketeenuse järjekorrad pärast täiemahulise sõja 
algust on mitme kuu pikkused ja on perioode, kus üks nimetatud vandetõkidest 
ei võta üldse töid vastu. Kuivõrd Ukraina rahvusest kodanikud sellega 
arvestada ei oska, tekib praktikas neil tihti vajadus oma õiguste 
realiseerimiseks kiirema tõlketeenuse järele. Seejuures, kui VTS § 7 lg-t 2 
sisustada selliselt, nagu Tallinna Perekonnaseisuamet Siseministeeriumi 
suunisel seda teeb, tekib EL tõlketeenuse turul ka konkurentsi- ja teenuste 
vaba liikumise piirang, sest vähemalt neil juhtudel, kus Eestis eksisteerib 
vandetõlk, tohiks teenust tellida vaid konkreetselt vandetõlgilt, ilma teise 
liikmesriigi alternatiivideta. Nende keelte puhul, milles Eestis vandetõlki 
aga ei eksiteeri, sellise tõlgenduse puhul üldse tõlkeid Eesti 
haldusorganitele esitada ei saa.

  Kuivõrd konkreetne küsimus on tingitud kaasusest, oleksime väga tänulikud 
võimalikult kiire vastuse eest.               Klient süüdistab meid sellise 
teenuse pakkumises, mis ei vasta nõuetele. Mõistame küll, et ministeeriumi 
tõlgendus ei ole ainuõige tõlgendus, sest seda saab anda vaid kohus, kuid 
loodame, et ministeeriumi tõlgendus        aitaks tekkinud olukorras selgust 
luua.

Aitäh ette!

Parimate soovidega,
Tiivi Tammiku
Tõlkebüroo juht

Tradux | Translation agency