Riigimetsa Majandamise Keskus					
Teie  10.02.2023 nr 3-1.1/2021/3961

							 Meie 11.05.2023 nr 6-1/50/18-560	

Vastuskiri

Edastame Haapsalu Linnavalitsuse seisukohad ja selgitused Haapsalu linna üldplaneeringu 2030+ ja üldplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) aruande eelnõudele tehtud ettepanekutele:
1.	Palume lisada RMK poolt tehtud ettepanekud (19.08.2021 kiri nr 3-1.1/3961 ja 28.04.2022 kiri nr 3-1.1/2021/3961) ja teiepoolne tagasiside neile ka riigiinstitutsioonide koostöötabelisse. - Täpsustame, et sihtasutust Riigimetsa Majandamise Keskus Äriregistri andmetel olemas ei ole ja ei ole ka olnud, seega ei ole põhjendatud fiktiivse organisatsiooni poolt esitatud ettepanekute ja neile antud tagasiside esitamine erasektori koostöötabelis. Palume antud sihtasutusega seotud materjal erasektoriga seotud koostöötabelist eemaldada.  

Linnavalitsus on palunud 13.01.2023 nr 6-1/50/18-482 ja 6-1/50/18-487 RMK arvamust Haapsalu linna üldplaneeringu 2030+ ja üldplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) aruande eelnõudele, mitte üldplaneeringu koostöötabelitele. 

Riigisektori koostöötabelis on riigiasutused ja omavalitsused, kellega üldplaneering vastavalt PlanS-le kooskõlastatakse. 
PlanS § 76.   Koostöö ja kaasamine üldplaneeringu koostamisel  (1) Üldplaneering koostatakse koostöös valitsusasutustega, kelle valitsemisalas olevaid küsimusi üldplaneering käsitleb, ja planeeringualaga piirnevate kohaliku omavalitsuse üksustega.

Erasektori tabelis kõik ülejäänud kaasatud isikud, kes on üldplaneeringu koostamisse kaasatud.
Riigimetsa Majandamise Keskus (70004459) on äriregistri andmetel registrisse kantud 16.03.1999.  
PlanS § 76 lg  (2) Üldplaneeringu koostamisse kaasatakse valdkonna eest vastutav minister, isikud, kelle õigusi planeering võib puudutada, isikud, kes on avaldanud soovi olla kaasatud, samuti isikud ja asutused, kellel võib olla põhjendatud huvi eeldatavalt kaasneva olulise keskkonnamõju või üldplaneeringu elluviimise või planeeringuala ruumiliste arengusuundumuste vastu, sealhulgas valitsusvälised keskkonnaorganisatsioonid neid ühendava organisatsiooni kaudu ning planeeritava maa-ala elanikke esindavad mittetulundusühingud ja sihtasutused.

Oleme nõus tabelite pealkirjad ümber nimetama näiteks 1. Koostöötabel valitsusasutuste ja omavalitsustega ja 2. Koostöötabel kaasatud isikutega. Tabelid täienevad pidevalt ja täiendatud koostöötabelid avalikustatakse etapis, kui üldplaneeringu eskiisi kooskõlastusringilt tagasisidena saadud ettepanekud on menetletud, üldplaneering volikogu poolt vastu võetud ja avalikule väljapanekule esitatud. Planeerimisseadus ei sätesta, millisel kujul tuleb kirjavahetus avalikustada. Kuna koostöötabelitesse pikad kirjavahetused ei mahu, siis tõenäoliselt avalikustame edaspidi kirjavahetuse kodulehel koostööd teinud asutuste kaupa.

2.	Riigiinstitutsioonide koostöötabeli leheküljel 55 on omavalitsuse seisukoha veerus kahel korral esitatud väide, nagu oleks RMK kavandanud raieid vääriselupaigas. Selgitame, et raietööd riigimetsa vääriselupaikades on keelatud Metsaseadusega. RMK on rakendanud oma protseduurides sellise olukorra vältimiseks ka vastavad kontrollmeetmed. Paralepa parkmetsas olevate vääriselupaikade VEP206930, VEP206928 ja VEP206928 alale oli enne nende registreerimist tõesti kavandatud uuendusraie, millised kavad eemaldati koheselt peale vääriselupaikade registreerimist. Sellest lähtuvalt on tegu valeväitega, mille palume koostöötabeli tekstist eemaldada. 

Koostöötabelite sisu ei ole võimalik muuta, sest selline probleem on olnud kunagi aktuaalne ja vastav kirjavahetus on RMK-l linnavahetusega toimunud. Teema tõstatus vahetult enne Haapsalu Linnavolikogu 25.09.2020 istungit (järelevaadatav)  ja muudatusi lubas RMK teha selle järgselt. Nt ei olnud selleks hetkeks volikogu poolt paar aastat varem tehtud ettepanekut veel kavasse kantud. Ühtlasi mööname, et metsade majandamise kava on ajas muutuv RMK sisedokument ja õigusaktide kohaselt puudub linnavalitsusel ja ka linnavolikogul sellise kava kooskõlastamise vajadus ja kohustus. Linna rohealade metsateatiste kooskõlastamisel lähtub linnavalitsus Metsaseadusest ja kehtivast üldplaneeringust.
3.	Palume eemaldada kaardikihilt piirang „Mets asula kaitseks“ riigimaa katastriüksuse Haapsalu metskond 7 (67401:008:0258) osas. Antud katastriüksuse lähim koht jääb 250 m kaugusele Ääsmäe-Haapsalu maanteest ja samale kaugusele ka kavandatavast raudteest ning piirang antud katastriüksusele ei oma seetõttu müra leevendavat rolli kummagi taristuobjekti osas. Elamute ja võimaliku tulevase raudtee vahel on leevendavaks puhveralaks riigimaa Kaaremetsa katastriüksus (67401:008:0274), mis on metsamaa osas vääriselupaigana range kaitse all ning seetõttu täiendavat piirangut ei vaja.

Oleme seisukohal, et mets asula kaitseks on lisaks müra leviku tõkestamisele ka asula kaitseks tormituulte eest ja maanteelt või tulevaselt raudteelt lähtuvate keskkonnakahjulikke ning inimestele ohtlikke mõjude eest. Olukorras kus ülejäänud metsas, kus uuendusraie piiranguid ei ole, teostatakse näiteks ulatuslik lageraie, muutub ka maanteest üle 250 m kaugusel asuv elamuala asula piiril, kus nii autod kui ka rongid suuri kiirusi maha pidurdavad, müratundlikuks. Piirkonna müratundlikust ilmestab väljavõte üldplaneeringu kaardirakendusest.

Kaaremetsa katastriüksus asub Uuemõisa alevikus, linna kui asustusüksuse rohealal. Ala on kehtiva Ridala valla üldplaneeringu (2010) järgi puhkeala P1,  mis on mõeldud säilitamisena puhveralana taastatava Riisipere-Haapsalu-Rohuküla raudtee ja Uuemõisa aleviku elamuala vahel.  Asjaolu, et täna on metsas asuv vääriselupaik RMK poolt kaitstud, ei pruugi olla igavene, sest erametsas olev vääriselupaik ei ole ei Looduskaitseseaduse ega Metsaseaduse kohaselt kaitstud. 
2018. aasta suvel otsustas RMK Kaaremetsa katstriüksuse hoopis võõrandada. Tehing jäi teostamata tänu Haapsalu Linnavalitsuse sekkumisele, vt linnavalitsuse kiri RMK-le 09.08.2018. nr  5-5/954/18 Vastuväide Kaaremetsa kinnistu võõrandamise kavatsusele.
Alles hiljaaegu võõrandas riik erasektorile näiteks 7.48 ha metsaala (katastriüksus 67401:001:0488) kõrgendatud avaliku huviga (KAH) alalt. Seega ei ole linnavalitsuse seisukohalt ei riigimetsa KAH alad ega ka riigimetsades asuvad vääriselupaigad piisavalt kaitstud, sest tingimused, mis tulenevad Metsaseadusest RMK-le ei kehti enam võimalikule tulevasele eraomanikule. Üldplaneeringuga kehtestatud tingimused kehtivad aga kinnistute igakordsele omanikule. 
4.	Palume üldplaneeringu seletuskirjas (lk 58) eemaldada laused „Valik- ja hooldusraie korral ei tohi puistu täius langeda alla 0,6. Kui seda ei ole võimalik järgida, siis ei tohi korraga välja raiuda üle 15% tagavarast.“. Selgitame, et valik- ja hooldusraie täiuse (rinnaspindala) alammäärad on kehtestatud Metsaseadusega. Seaduses toodud piirmäärad tuginevad teaduslikul analüüsil ja on ennast metsakasvatuse praktikas õigustanud. Samuti ei ole praktikas võimalik realiseerida piirmäära 15% tagavarast, kuna raie käigus rajatavad kokkuveoteed võivad ise moodustada kuni 20% raielangi pindalast, seega ka tagavarast. 

Kohaliku kaitse aluste I kat metsade kaitse- ja kasutustingimuse eesmärk ongi kaitsealuses (hetkel veel riikliku kaitse all) Paralepa metsas mitte rakendada seaduses sätestatud alammäärasid. Kui arvestada, et tingimus on seatud linna kui asustusüksuse rohealal asuvale metsaalale, siis ei ole seal eelpool kirjeldatud kokkuveoteede rajamine nii suures mahus aktsepteeritav ja selleks tuleb kasutada olemasolevaid sihte ja juba laiendatud metsateid. 
5.	Palume üldplaneeringu seletuskirjast (lk 58) eemaldada lauseosa „või trassikoridoride rajamiseks ja laiendamiseks (teede ja liinide kaitsevööndid; tervisespordi- ja matkarajad)“. Selgitame, et uuendusraie on metsakasvatuse eesmärgil tehtav raie. Metsamaa muude maakasutusviisidena (teede ja liinide kaitsevööndid; tervisespordi- ja matkarajad) kasutusse võtmiseks tehtav raie on raadamine, mille teostamise aluseks olevad dokumendid on loetletud Metsaseaduses. 

Korrigeerime tingimuse sõnastust vastavalt ettepanekule.

6.	Palume üldplaneeringu seletuskirjas (lk 58) esinevat lauset „Raietöid ei teostata lindude pesitsemis- ja nahkhiirte poegimisperioodil“ täpsustada konkreetsete kuupäevadega. 

Kuupäevad tulenevad teistest õigusaktidest ja võivad ajas muutuda, seetõttu ei pea me võimalikuks sellises täpsusastmes tingimusi üldplaneeringus kajastada. 
7.	Palume üldplaneeringu seletuskirjas (lk 59) esinevat lauset „Uuendusraiet ei teostata elamualade kaitseks elamutega piirneval metsaalal 75 m laiuse ribana“ täiendada sarnaselt eelmises jaotises toodud lausega „Uuendusraie on lubatud Haapsalu Linnavalitsuse loal metsakahjustuse korral“. Üldplaneeringu seletuskiri peab jätma võimaluse erakorraliste metsakahjustuste korral kahjustuse likvideerimiseks. Näiteks 1968. aasta torm hävitas riigimetsa Paralepas ca 50 hektari ulatuses. 
Korrigeerime tingimuse sõnastust vastavalt ettepanekule.
8.	Palume üldplaneeringu seletuskirjas (lk 59) esinevas lõigus „Mets loetakse uuenenuks kui hektaril kasvab vähemalt 1000 4-meetri kõrgust ja kõrgemat metsa uuenenuks lugemisel arvesse võetavat puuliiki. Vähemalt 4 m kõrgune mets on vastavalt teadusuuringule lageraie visuaalse kvaliteedi säilitamise künnis maastikel.“ Viia uuenemise kõrguse määr 2-meetri peale, nagu see oli esitatud üldplaneeringu eelnõu seletuskirja eelmises versioonis. RMK kogemus metsa uuenenuks hindamise sotsiaalse piiriga on kõrgusel 2 meetrit (ligikaudu seisva inimese silmade kõrgus). Oleme vastavalt üldplaneeringu eelnõu eelmises versioonis toodud tingimustele (langi pindala 1 ha ja uuenemisperiood 2 m kõrgune noorendik ehk 10 aastat) eksperimentaalselt Paralepa metsale pikaajalise kava koostamisel saanud tulemuseks, et kogu metsaala uuendamise periood oleks 150 aastat, sh saavutavad osa metsaeraldisi selle aja jooksul vanuseks ca 200 aastat. Keskmine uuendamise maht antud tingimuste alusel oleks ca 1 ha/a, mis on ligi kolm korda väiksem kui antud metsa uuendamise kiirus säästvat metsakasutust (arvestuslanki) arvesse võttes. Uuenenuks arvestamise kõrguse kahekordne suurendamine tähendab ka täiendavalt kaks korda pikemat uuenemisperioodi kogu Paralepa metsa vaates, mille tulemusena kannatab ka väga vanas metsas esinevate suuremate metsakahjustuste tõttu ala puhkeväärtus ja saavutatud tulemus töötab vastu algselt seatud eesmärgile. 

Puhkemetsa majandamiseks tingimusi seades, eeldamegi, et seda metsa majandataks edaspidi pigem püsimetsanduse võtteid kasutades. 
Maa-ameti kaardirakendusest nähtub, et nt katastriüksusel 67401:001:0668 (Haapsalu metskond 24) on suuresti uuendusraied (lageraiutud alad helerohelised ja küpsed metsad tumerohelisega) juba tehtud ja raieküpse metsa osakaal praegu on vaid ligi ¼ kogu metsaalast. Seetõttu on kahtlus, et eksperiment on tehtud kõnealusel katastriüksusel ilma varem uuendatud metsa arvestamata.

Kuna üldplaneeringule on kooskõlastamise perioodil esitatud täiendavaid ja Haapsalu linnavalitsuse hinnangul ka hästi põhjendatud vastuväiteid, et muuta üldplaneeringuga II kaitsekategooria kohaliku kaitsealuse metsa maa-ala tingimused veel rangemaks, siis on Haapsalu linnavalitsus koos volikogu planeeringu- ja kommunaalkomisjoniga vastuväiteid analüüsinud ning volikogu planeeringu- ja kommunaalkomisjon ka 23.03.2023 koosolekul otsustanud arvestada ettepanekuga, et lageraied uuendusraietena II kategooria kaitsealuses metsas tuleb metsa puhkeotstarbe säilimise eesmärgil keelata. Seega muutuvad üldplaneeringu eelnõus sätestatud metsa uuendamisega seotud tingimused lageraiete võimalikkuse osas edaspidi tarbetuks.
Linnavalitsuse hinnangul on katastriüksusel 67401:001:0668 metsa uuendamise tegevus olnud liialt intensiivne, kõik lageraied on tehtud hiljaaegu ja samaaegselt ning aastateks 2023 ja 2028 kavandatud lageraiete teostumisel oleksid 2028-ks aastaks lageraiutud ka enamus puhkeesmärgil kohaliku kaitse alla võetava metsaala vanadest metsadest. Kaardil helerohelisega metsad ei ole hetkel raieküpsed ja saavad selleks keskmiselt 15 a pärast. Seega ei peaks tänased otsused nende metsade lageraietega majandamist esialgu puudutama.
Üldplaneeringu planeerimisperiood on umbes 10 aastat, mille järgselt saab analüüsida kuidas üldplaneeringuga kehtestatud meetmed on tegelikult toiminud ja need uues tulevases üldplaneeringus ümber vaadata. 
9.	Palume üldplaneeringu seletuskirjas (lk 59) esinevat lauset „Raietöid ei teostata lindude pesitsemis- ja nahkhiirte poegimisperioodil“ täiendada konkreetsete kuupäevadega. - Palume üldplaneeringu seletuskirjas (lk 63) täpsustada, mis raieliikide lankidele kavandatakse rohekoridorides rakendada pindalalist piirangut? Rõhutame, et metsakasvatuslikel eesmärkidel tehtavate raietööde negatiivne mõju rohevõrgustiku toimimisele puudub. 

Kuupäevad tulenevad teistest õigusaktidest ja võivad ajas muutuda, seetõttu ei pea me võimalikuks sellises täpsusastmes tingimusi üldplaneeringus kajastada.
Tingimuses on selgitatud, et lageraie on raieliik, mis põhjustab enim häiringuid maismaaloomade elutegevusele ja laiemalt kogu metsa ökosüsteemi toimimisele. Piirang on mõeldud lageraiele ja täpsustame seda ka seletuskirjas.
Suured lageraielangid rohekoridorides, mis kohati võivad kogu koridori läbi lõigata, häirivad näiteks mõnda aega ulukite liikumist, sest nende harjumispärast teekonda on ühel päeval muudetud ja uue olukorraga harjumine vajab aega. Rohekoridorid asuvad enamasti asulate lähedal ja ka maanteeliikluse suhtes konfliktsetes kohtades, mistõttu sattuvad häiritud ulukid jms metsloomad asulatesse ja maanteedele, kus nad põhjustavad tavapäratuid ja liiklusohtlikke olukordi. Üldplaneeringuga rohekoridorile seatud tingimustega üritame sellist ohtu minimaliseerida.
Ühtlasi teavitame, et vastavalt üldplaneeringu kooskõlastamisel tehtud ettepanekutele on volikogu planeeringu- ja kommunaalkomisjon 23.03.2023 koosolekul otsustanud arvestada ettepanekuga vähendada üldplaneeringuga lageraie langi maksimaalset suurust rohekoridorides 2-lt hektarilt 1-le hektarile.
10.	Palume väärtuslike maastike säilitamise ja väärtuste suurendamise üldtingimustest (lk 67 ja 78) eemaldada tingimus, et väärtuslikel maastikul olevatel ilmekatel teelõikudel maanteede (põhi-, tugi- ja kõrvalmaanteed) ääres teostada metsa uuendusraiet tingimusel, et väärtuslikul maastikul säiliks harjumuspärane metsavaade vähemalt kuni 100 m laiuse ribana. Tegemist on vastuolulise tingimusega, mille saavutamine praktikas osutub võimatuks, sest uuendusraie käigus muutub harjumuspärane maastikuvaade paratamatult. 

Kui nimetatud tingimus ei taga RMK hinnangul maastikuvaate säilimist piisavalt, millega ka linnavalitsus nõustub, siis arvestame sellega ja sõnastame tingimuse rangemalt – lageraie keeluna, sest harjumuspärase metsavaate säilitamine ilmekatel teelõikudel on väärtuslike maastike säilitamise kontekstis oluline.
11.	Palume väärtuslike maastike säilitamise ja väärtuste suurendamise üldtingimustest (lk 67 ja 78) eemaldada tingimus, et väärtuslikel maastikel ilmekatel teelõikudel maanteede ääres üle 10 m laiuses teekaitsevööndis lageraiet ei teostata, v.a teeomaniku poolt põhjendatud juhul, kui lageraie on vajalik teekoridori laiendamiseks või liiklusohutuse tagamiseks, kuna antud tingimust ei ole võimalik praktikas rakendada järgmistel põhjustel: 
•	Raiepiirang 10 m laiuses teekaitsevööndis, mis teega piirnevale kinnistule ulatub veelgi kitsama ribana, tekitab olukorra, kus teede äärtesse jäetud üksikpuud või mõne meetri laiustelt puuderibadelt teele langevad puud hoopis võimendavad, mitte ei vähenda liiklusohtlikke olukordi. 

Kuni 10 m laiuses teekaitsevööndis ei pea tingimust arvestama.
•	Riigi- ja kohalike teede teekaitsevöönd võib ulatuda ka väljapoole riigi või kohaliku omavalitsuse omandis olevat kinnistut naaberkinnistule. Üldplaneeringu seletuskirja säte ei saa olla aluseks võõra kinnisasja kasutamisel uuendusraie läbiviimiseks. 

Üldplaneeringuga saab seada tingimusi ka eraomanikule eramaale. Teekaitsevööndid enamasti ulatuvadki teega piirnevatele kinnistutele. 
•	Lageraiet lubavad tingimused on kirjeldatud Metsaseaduses, teeomaniku „põhjendatud juhud“ ei saa minna vastuollu seaduses sätestatuga.  

Ehitusseadustiku  § 72.  Tegevus tee kaitsevööndis, lg 1 p 4 kohaselt on keelatud lageraie teekaitsevööndis. Kõnealuse tingimusega anname teada, et kuni 10 m teekaitsevööndiga aladel ei ole KOV hinnangul ka lageraie keeld põhjendatud, sest piiranguvöönd on liiga kitsas. Üldplaneeringu kehtestamise järgselt on kõikidel kohalikel teedel teekaitsevöönd vähendatud 10-le meetrile. Üle 10 meetriste teekaitsevööndite puhul tuleks teeomanikul ikkagi kaaluda lageraie lubamist. Riigiteed teekaitsevööndid Haapsalu KOV territooriumil on enamasti kas 10- või 30-meetrised. Transpordiamet ei ole nimetatud tingimuses seadusega vastuolu tähendanud. 
•	Lageraie on uuendusraie viis, mida ei saa rakendada teekoridori laiendamise või liiklusohutuse tagamise eesmärgil, st lageraie järgselt kasvab samale alale tagasi uus mets ja seeläbi raie eelne olukord taastub. 

Ehitusseadustiku  § 72.  Tegevus tee kaitsevööndis, lg 1 p 4 kohaselt on keelatud lageraie teekaitsevööndis, kuid teeomanikul on võimalik seda liiklusohutuse tagamise eesmärgil lubada.
Täpsustame tingimuse sõnastust, sest teekoridori laiendamisel on tegemist raadamisega.
12. Palume eemaldada üldplaneeringu seletuskirjast ja kaardimaterjalidest RMK halduses olevatele riigimaa katastriüksustele Haapsalu metskond 43 (67405:004:0851) ja Haapsalu metskond 15 (67405:004:0852) planeeritud KAH alad (lk 68). Leiame, et antud ala külastuskoormus ja kasutusviis ei ületa tavapärast riigimetsa külastuskoormust väljaspool KAH-alasid ning antud ala käsitlemine kõrgendatud avaliku huviga alana ei ole põhjendatud. 
Teisi üldplaneeringu eelnõu kaardimaterjalides viidatud alasid on RMK juba käsitlemas KAH aladena. 
Kuna üldplaneeringuga on antud avalikkusele võimalus teha ettepanekuid KAH alade määramiseks, siis on kogukonnad seda võimalust kasutanud. Linnavalitsuse hinnangul on ka Haeska KAH ala määramine põhjendatud, sest Haeska teeristilt viib riigimaantee 16110 Haeska tee looduskaunisse Matsalu rahvusparki ja Haeska küla on Matsalu lahe põhjapiirkonnas üks külastatavaim piirkond rahvuspargis, ehk et antud asukoht on nö teeviit rahvusparki. Lisaks on Haeska tee äärsed okaspuumetsad olnud läbi aegade kogukonnale olulised koriluse (mustika-, pohla-, ja seenemetsad), millest viimastel aastatel lageraietest puutumatuna on säilinud vaid üksikud metsatukad, sh need kaks riigile kuuluvat katastriüksust kogupindalaga ligi 45 ha. Leiame, et kuna Haeska teeristi piirkonnas üle Haapsalu-Laiküla mnt on ligi 1000 ha ulatuses riigimetsa alasid, kus metsade majandamisele ei ole seatud mingeid piiranguid, siis oleks Haeska küla a 100 elanikuga kogukonna arvamusega arvestamine nende külatee ääres RMK poolt hea tahte näitamine, et kogukonnast tulnud ettepanekutega ka tegelikult arvestada soovitakse.
RMK metsatööde kaardi väljavõttest nähtuvad mastaabid, millest juttu on. Üldplaneeringus KAH ala moodustamise ettepanekuga metsad on ümbritsetud joonisel punase ringiga.

Ühtlasi teavitame, et arvestades üldplaneeringule esitatud vastuväiteid ning:
1.	kogukondade avalikku vastuseisu, mida on väljendanud nii kohalikud elanikud kui ka mittetulundussektor ning mida on järjepidevalt vahendanud kohalik maakonnaleht Lääne Elu; 
2.	arvestades õiguslike probleemide analüüsi „Metsatööde planeerimine KAH aladel“ ,  SA Eestimaa Looduse Fond 2023;
3.	arvestades õiguslikku analüüsi „RMK roll ja kohustused metsakasutuse otsuste tegemisel“, SA Eestimaa Looduse Fond ja SA Keskkonnaõiguse Keskus, 2023;
4.	arvestades Riigikontrolli auditi „Loodusväärtuste kaitse ja raied kaitstavates metsades“   (Riigikontrolli aruanne Riigikogule, Tallinn, 2. märts 2023) hinnanguid Keskkonnaameti ja RMK tegevusele kaitstavatel aladel;
5.	arvestades kogukondasid esindavate volikogu liikmete meelsust lageraiete osas Haapsalu ümbruse metsades, otsustas volikogu planeeringu- ja kommunaalkomisjon 23.03.2023 koosolekul, et lageraied uuendusraietena kõrgendatud avaliku huviga (KAH) metsaaladel tuleb KAH aladel kogukonnametsade säilitamise eesmärgil üldplaneeringuga keelata, sest senine raietegevus on olnud liialt intensiivne ja suur osa kogukonnametsadest on juba lageraiutud.  

Üldist uuendusraiete keelu rakendamist üldplaneeringuga KAH aladel volikogu planeeringu- ja kommunaalkomisjon vajalikuks ei pea, sest valdavalt on KAH aladel tegemist algselt metsa kasvatamise eesmärgil istutatud metsadega (Valgevälja, Paralepa (Kiltsi küla), Haeska jt), kus maakasutuse sihtotstarve on maatulundusmaa. 
Maatulundusmaa on  metsa- või põllumajanduskultuuride kasvatuseks kasutatav maa. Uuendusraiete üleüldine keeld välistaks metsa kasvatamise võimaluse KAH aladel üldse. KAH aladel, kus asub juba looduskaitseala või kohalik kaitseala, kehtivad uuendusraiete tingimused kaitseala kaitsekorrast tulenevalt.   
Ühtlasi on sama otsusega jäädud seisukohale, et Haeska KAH ala moodustamine üldplaneeringule tehtud ettepanekute alusel on põhjendatud.
Üldplaneeringu planeerimisperiood on umbes 10 aastat, mille järgselt saab analüüsida kuidas üldplaneeringuga kehtestatud meetmed on tegelikult toiminud ja need uues tulevases üldplaneeringus ümber vaadata.
12.	Palume asendada üldplaneeringu seletuskirjas (lk 68) metsa definitsioonis liitus 30% minimaalse nõutud puude arvuga (näiteks vastavalt metsa majandamise eeskirjale vähemalt 1000 harilikku kuuske või vähemalt 1500 harilikku mändi, kaske või muud metsa uuenenuks lugemisel arvesse võetavat puuliiki hektari kohta). Termin liitus on küll toodud Metsaseaduses, kuid praktikas on selle määramine puude arvust oluliselt subjektiivsem. Puude arv on ühe takseertunnusena riigimetsa osas avalikult leitav ka Metsaregistrist ja ei vaja seetõttu vajadusel täiendavat hindamist objektil. Kokkuvõtteks soovime rõhutada, et alal kasvava metsa kujundamiseks kokku lepitud moel ei ole vaja kirjeldada keelatud metsamajanduslikke tegevusi. Metsa kasvatamise, hooldamise ja kujundamise piirangud võiks kirjeldada üldplaneeringu seletuskirjas alljärgnevalt: Kaitseala valitseja (KOV) nõusolekul on lubatud koosluste kujundamine vastavalt kaitse-eesmärgile, kusjuures kaitseala valitsejal on õigus esitada nõudmisi tööde tegemise aja ja tehnoloogia, metsamaterjali kokku- ja väljaveo ning koosluse koosseisu ja täiuse suhtes. Sisuliselt tähendabki see lause tegevuskava koostamist, milles lubatud raieviisid arutatakse kaitseala valitsejaga (Haapsalu LV) läbi ja seetõttu nö igaks juhuks piiramine üldplaneeringuga kaotab igasuguse tähtsuse. Mis on Paralepa metsa jaoks vaja mineva raie nimetus, on teisejärguline teema, peamine kriteerium on, et kogukond ei saaks raietegevusest häiritud ja uued puud oleksid võimelised kaugemas tulevikus suureks kasvama.
Üldplaneeringu seletuskirja kooskõlastamisel oleva eelnõu  leheküljel 68 on viidatud Metsaseaduse § 3.  Mets ja metsamaa, lõike 2 p 2 olevale metsa definitsioonile, mille muutmine ei ole kohaliku omavalitsuse pädevuses. Viide on oluline, sest näiteks on RMK metsade majandamise kavas Haapsalu linna väärtuslikel maastikel aastatel 2020-2030 KAH aladel majandamiseks järgmine tingimus:
•	Lageraie lankidega ei ületata väljakujunenud metsaradasid ja teid. Lageraie puhul jälgitakse selle kõrvale jääva ala olukorda. Uuel langil ei alustata lageraiega enne, kui kõrvaloleval langil kasvab ca 1 meetri kõrgune noor mets.

Võrdluseks väljavõte Metsaseadusest:
§ 3.   Mets ja metsamaa
  (1) Mets on ökosüsteem, mis koosneb metsamaast, sellel kasvavast taimestikust ja seal elunevast loomastikust.
  (2) Metsamaa on maa, mis vastab vähemalt ühele järgmistest nõuetest:  
  1) on metsamaa kõlvikuna kantud maakatastrisse;
  2) on maatükk pindalaga vähemalt 0,1 hektarit, millel kasvavad puittaimed kõrgusega vähemalt 1,3 meetrit ja puuvõrade liitusega vähemalt 30 protsenti.

Linnavalitsuse hinnangul ei vasta see tingimus metsaseaduses olevale metsa tähendusele, sest metsaks (ka nooreks metsaks) loetakse 1,3 m kõrguse puittaimestikuga ala. Sellest jääb paraku mulje, et kasutades ära kogukonna võhiklikkust metsamajanduse küsimustes, näiliselt metsade majandamise kavaga KAH aladel metsi liigse majandustegevuse eest justkui kaitstes, hoopis luuakse kavaga võimalusi seadusest tulenevatest min nõudeid hoopis vähendada. 

Siinjuures toome veel ühe näite, millises osas 2020. septembris linnavolikogule tutvustatud ja RMK Läänemaa metskonna metsaülema poolt 2020. a detsembris kinnitatud ja volikogule esitatud kava ei vasta kehtivatele õigusaktidele. Nimelt on kavaga kavandatud uuendusraiet Haapsalu linna kui asustusüksuse rohealal asuvasse Pullapä-Paralepa riiklikku kaitse all olevasse parkmetsa, kus see on Kaitsealuste parkide, arboreetumite ja puistute kaitse-eeskirja § 7 lõige 2 p 12 kohaselt keelatud. 

Kaval puudub kaitseala valitseja ehk Keskkonnaameti nõusolek kavandatud tegevuse lubamise kohta ja seda olulist nüanssi pole volikogule selgitatud. Volikogu istung 25.09.2020, kus kava tutvustati on järelevaadatav.

Samas on RMK oma apellatsioonikaebuses haldusasjas 3-21-2624 esitanud „RMK metsade majandamise kava Haapsalu linna väärtuslikel maastikel aastatel 2020-2030“ igati kehtiva ja linnavalitsusega kooskõlastatud kokkuleppena, kuigi ei Haapsalu Linnavalitsus ega Keskkonnaamet pole kava kooskõlastanud ning vastavalt õiguslike probleemide analüüsidele „Metsatööde planeerimine KAH-aladel“ p. 3.2. viimastele lõikudele ja „RMK roll ja kohustused metsakasutuse otsuste tegemisel“ p. 4.3.  on ka RMK metsamajandamiskavade õiguslik staatus endiselt ebaselge.

Eeltoodud selgitused ja näited tõendavad, et üldplaneeringuga seatavad tingimused KAH aladel majandamiseks on vajalikud, sest kehtestatud üldplaneering on ühiskondliku kokkuleppe tulemusel kehtestatud õigusakt, kuid ainult metsamajanduskava seda ei ole.

Lisame teadmiseks ka Keskkonnaameti märkuse üldplaneeringule: „Rohevõrgustiku (mida ka KAH alad enamasti on) kaitseks vajalike tingimuste täpsustamine on kohaliku omavalitsuse ülesanne. Kohalikul omavalitsusel tuleb seada üldplaneeringus selged, arusaadavad, üheselt mõistetavad ja õiguspärased põhimõtted lubatud tegevuste ja ulatuse osas ning üldplaneeringu hilisema rakendamise huvides tuleb vältida umbmäärasust.“ 

Üldplaneeringu täpsustamisel ja täiendamisel on linnavalitsus riigiinstitutsioonide poolt üldplaneeringu eelnõule tehtud ettepanekutest ja soovitustest juhindunud.

Lugupidamisega

/allkirjastatud digitaalselt/
Helen Rammu
Aselinnapea

Koopia: Maaeluministeerium