Subject: FW: Pöördumine seoses NETS-i eelnõuga
From: "Info - SOM" <[email-masked]>
To: "Info - SOM" <[email-masked]>
Date: Wed, 22 Apr 2026 10:39:27 +0300

________________________________  
Saatja: [email-masked] <[email-masked]>
Saadetud: esmaspäev, 20. aprill 2026 19:20
Adressaat: Karmen Joller - SOM <[email-masked]>
Teema: Fwd: Pöördumine seoses NETS-i eelnõuga 
 
	Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.	 
Lugupeetud Karmen Joller,
Pöördume Teie poole seoses kavandatava nakkushaiguste ennetamise ja tõrje
seaduse (NETS) eelnõuga, mis võimaldaks vaktsineerida alaealisi
koolikeskkonnas ilma lapsevanema eelneva nõusolekuta, tuginedes
meditsiinitöötaja hinnangule lapse nn kaalutlusvõime osas.  
Leiame, et selline muudatus loob erinevaid õiguslikke probleeme, riivab
lapsevanema põhiseaduslikke õigusi ning õigusriigi keskseid põhimõtteid.
Alljärgnevalt toome  esile olulisemad õiguslikud ja eetilised probleemid,
mida tuleks Riigikogul põhjalikult analüüsida.  
1. Otsustusõiguse ja vastutuse lubamatu lahutamine  
Kavandatav lahendus annab otsustusõiguse lapsele, kuid jätab
vaktsineerimise  võimalike kõrvaltoimete, tervisekahjustuste ja
pikaajaliste tagajärgede eest  vastutuse lapsevanemale.  
Selline vastutuse ja otsustusõiguse lahusus on vastuolus nii
tsiviilõiguslike kui  ka eetiliste põhimõtetega ning ei ole kooskõlas
lapse parimate huvide kaitsega.  
2. Lapse tegeliku kaalutlusvõime puudumine spetsiifilises
meditsiiniküsimuses  
Vaktsineerimine eeldab keeruka meditsiinilise, farmakoloogilise ja
füsioloogilise  teabe mõistmist, sealhulgas riskide, kõrvaltoimete ja
teadusliku ebakindluse  hindamist.  
Õiguskantsler on rõhutanud, et kaalutlusvõimeline on laps vaid juhul, kui
ta  mõistab otsuse olemust ja tagajärgi ning suudab saadud teabest teha
järeldusi.  Praktikas ei ole selline nõue vaktsiinide kontekstis täidetav
isegi paljude  täiskasvanute puhul, rääkimata lastest.  
3. Teadliku nõusoleku eelduste puudumine  
3.1. Lapse otsustuse psühholoogiline ja tunnetuslik piiratus  
Teadlik nõusolek eeldab täielikku, tasakaalustatud ja tõenduspõhist
informatsiooni. Vaktsiinide puhul ei ole lapsele ega sageli ka
lapsevanemale 
kättesaadav teave vaktsiinide pikaajaliste mõjude, farmakokineetika,
koostoimete ega haruldaste, kuid raskete kõrvaltoimete kohta. Sellises
olukorras ei saa lapse nõusolekut pidada sisuliselt teadlikuks, vaid
tegemist on  paratamatult autoriteedile tuginemisega. 
Laps viibib koolikeskkonnas, kus meditsiinitöötaja, õpetaja või riigi
esindaja  autoriteet omab olulist psühholoogilist mõju. Sellises olukorras
ei ole võimalik  
eeldada, et laps suudab eristada informeeritud nõusolekut autoriteedist
mõjutatud nõustumisest. Psühholoogilise sõltuvuse ja autoriteedile
allumise  mehhanismid seavad kahtluse alla otsuse tegeliku autonoomsuse.  
3.2. Informeerimisprotsessi puudulik regulatsioon  
Teadlik nõusolek eeldab lisaks sisulisele arusaamisele ka selget ja
tõendatavat  informeerimisprotsessi lapse seadusliku esindaja suhtes.
Kavandatav  regulatsioon ei sätesta, millisel viisil ja milliste
menetluslike garantiidega  tagatakse lapsevanema tegelik informeeritus.  
Puudub selgus: kuidas tagatakse teavituse kättesaamine; kuidas
dokumenteeritakse vanema seisukoht; milline on mõistlik ajavahemik
seisukoha kujundamiseks; kas ja kuidas on võimalik otsust vaidlustada.  
Põhiõigusi riivava meditsiinilise sekkumise korral ei saa lähtuda
eeldusest, et  teade on adressaadini jõudnud või et vaikimine tähendab
nõustumist. Ilma  tõendatava informeerimisprotsessita ei ole võimalik
pidada otsust sisuliselt  teadlikuks.  
3.3. Vaktsiinide regulatiivse raamistiku eripära  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ Lisa I, osa III
kohaselt  
käsitletakse vaktsiine immunoloogiliste ravimitena eraldi regulatiivses
raamistikus.  
Erinevalt paljudest süsteemsetest ravimitest ei ole vaktsiinide puhul
klassikalised farmakokineetilised uuringud ning genotoksilisuse ja
kartsinogeensuse uuringud kohustuslikud.  
Ennetava meditsiinilise sekkumise korral, mida manustatakse tervetele
lastele,  on põhjendatud kõrgendatud ettevaatuspõhimõtte kohaldamine ning
lapse  seadusliku esindaja aktiivne ja sisuline kaasamine
otsustusprotsessi. 
4. Lapse kaitse vaimse ja füüsilise vägivalla eest  
Õiguskantsleri käsitluse kohaselt tuleb last kaitsta nii vaimse kui
füüsilise  vägivalla eest.  
Meditsiinilise protseduuri teostamine lapse kehaga ilma vanema nõusolekuta
kujutab endast sekkumist lapse kehalisse puutumatusse. Kui otsus tugineb
ebapiisavale või kallutatud infole, võib see sisaldada ka vaimse
mõjutamise ehk  manipulatsiooni elemente.  
5. Euroopa Inimõiguste Konventsiooni artikli 8 rikkumise oht  
Euroopa Inimõiguste Konventsiooni artikkel 8 kaitseb perekonnaelu ning
vanema õigust teha otsuseid oma lapse tervise ja heaolu küsimustes. Riigi
sekkumine sellesse õigusesse peab olema rangelt põhjendatud,
proportsionaalne ja vältimatult vajalik. Kavandatav muudatus ei vasta
nendele  kriteeriumidele.  
6. Ebaproportsionaalne vastutuse panemine kooliõdedele  
Eelnõu asetab kooliõdedele ulatusliku ja sisuliselt õiguslikku kaalumist
eeldava  vastutuse.  
Kaalutlusvõime tuvastamine ei ole üksnes meditsiiniline, vaid ka õiguslik
hinnang, mille ekslikkus võib kaasa tuua tsiviilõigusliku vastutuse,
distsiplinaarmenetluse või kutsealase mainekahju.  
Lisaks puudub koolikeskkonnas tegutseval tervishoiutöötajal täielik ja
ajakohastatud ülevaade lapse terviseajaloost. Vaktsineerimisotsuse
tegemine  ilma tervikliku terviseandmete ülevaateta suurendab nii
meditsiinilist kui ka  õiguslikku riski ning asetab kooliõele
ebaproportsionaalse vastutuse.  
7. Kaasamis- ja õigusloome hea tava rikkumine  
Eelnõu väljatöötamise ja kooskõlastamise protsessi ei ole kaasatud ühtegi
asjakohast kodanikuühendust ega lapsevanemate esindusorganisatsiooni. See
on vastuolus kaasava õigusloome põhimõtetega ning kahjustab ühiskondlikku
usaldust.  
8. NETS-i eelnõu järgi seadusesse kavandatud ulatuslikud sunnimeetmed on
vastuolus põhiõiguste, demokraatliku riigi aluspõhimõtete ning
vaktsineerimise vabatahtlikkusega.  
NETS-i eelnõu järgi on seadusesse kavandatud ulatuslikud sunnimeetmed nagu

kohustuslikud terviseuuringud, tahtevastane ravi, sunnirahad ja trahvid.
Rahva lõkkelepuhutud pahameelt on faktikontrollijad üritanud rahustada
väidetega, nagu „Konkreetne säte ei kohaldu „üksikisikule“ või
patsiendile, vaid  immuniseerimise läbiviijatele.“ Kuid tegelikkuses on
eelnõus selgelt sätestatud:  „Käesolevat seadust kohaldatakse Eesti
Vabariigi territooriumil viibivale  füüsilisele isikule ja Eesti Vabariigi
territooriumil asuvale juriidilisele isikule.“ 
Füüsiline isik tähendab seadusest tuleneva ülddefinitsiooni (TsÜS §7)
kohaselt  inimest. NETS-i eelnõus ei ole kitsendust, mis defineeriks
termini „füüsiline isik“ selles sättes kuidagi ringi. Kõik NETSi mõistes
erilise tähendusega terminid on  loetletud §2-s, terminit „füüsiline isik“
eraldi kitsendatud ega ümber  defineeritud ei ole.  
Kui seadusandja soovib adressaati piirata kindla kutserühma või tegevusala
kandjatega, tuleb seda teha selgesõnaliselt. 
Juhul, kui sunnimeetmed soovitakse eelnõusse sisse jätta, tuleb seaduses
sätestada ka kohustuslik vastutus (trahvid jms karistused) tervisele
kahjulikuks  osutunud vaktsiini manustamise vms kahjuliku
terviseprotseduuri läbiviimise  eest. Praeguses eelnõus ei ole seda
kajastatud. 
Kui seda aga ümber ei defineerita ega võeta eelnõust välja sunni- ja
karistusmeetmete osa, seisame peagi silmitsi düstoopilise
ühiskonnakorraga,  kus lokkab terviseterrorism, kus jõustruktuuridel on
õigus kodanikke  tahtevastasele ravile või vaktsineerimisele allutada.  
Meie ühingute taga seisvatel lapsevanematel on õigustatud mure ühiskonna
pärast, mida me pärandame oma lastele.  
Lähtudes eeltoodust palume Riigikogul:  
• mitte toetada muudatusi, mis võimaldavad alaealiste vaktsineerimist ilma
lapsevanema selgesõnalise nõusolekuta;  
• kaitsta lapse ja perekonna põhiõigusi kooskõlas Eesti Vabariigi
põhiseaduse ja  rahvusvaheliste inimõiguste standarditega;  
• tagada, et laste tervist puudutavad otsused sünniksid läbipaistva,
teaduspõhise ja kaasava arutelu tulemusel.
• mitte toetada seadusemuudatusi, mis seadustavad sundravi,  kohustuslikud
terviseuuringud ning karistused tahtevastasest ravist  keeldumise korral.

Ilma rahva osaluseta loodud rahvatervist puudutavad seaduseelnõud tuleb
tagasi lükata. Rahva ootus on, et järgneva seaduseelnõu versiooni
koostamisel  lähtutaks demokraatia printsiipidest.  
MTÜ Mõttekoda „Terve Laps – Terve Ühiskond“  
Vaktsiinikahjustustega Laste Vanemate Ühing 
MTÜ Laste Tervise ja Heaolu Kaitseks