Subject: Eesti Kalaliidu seisukoht Karistusseadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku ja väärteomenetluse seadustiku muutmise seaduse eelnõu (keskkonnakuritegude direktiivi ülevõtmine)
From: "Eesti Kalaliit" <[email-masked]>
To: "Justiits- ja Digiministeerium" <[email-masked]>
Date: Fri, 8 May 2026 09:55:03 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.	Tere!
Eesti Kalaliit esitab käesolevaga oma arvamuse karistusseadustiku ja
sellega seotud seaduste muutmise eelnõu kohta, millega võetakse üle
Euroopa Liidu keskkonnakuritegude direktiiv.
1. Mõju kalandussektorile
Eelnõu otsene mõju seaduskuulekale kalandussektorile on hinnanguliselt
piiratud. Samas suurendab see oluliselt riske nendele isikutele ja
ettevõtetele, kes rikuvad keskkonnanõudeid, eelkõige majandusliku kasu
eesmärgil (nt salapüük, kalavarude kahjustamine). Positiivsena võib välja
tuua, et karmim karistusraamistik aitab vähendada ebaausat konkurentsi
ning toetab ausalt tegutsevaid kalandussektori osalisi.
2. Trahvimäärade muutus ja võrdlus kehtiva õigusega
Eelnõuga kavandatud trahvimäärade tõus on väga märkimisväärne. Võrreldes
kehtiva regulatsiooniga:
*   on juriidiliste isikute väärteotrahvid olnud senini ligikaudu
2000–3200 euro tasemel;
*   eelnõu kohaselt tõusevad need kuni 100 000–400 000 euroni;
*   raskemate kuritegude puhul võimaldab kehtiv ja täiendatav süsteem
kohaldada kuni 40 miljoni euro suuruseid rahalisi karistusi.
Seega on teatud juhtudel tegemist kümneid kuni sadu kordi suuremate
maksimaalsete sanktsioonidega.
3. Proportsionaalsuse hinnang
Mõistame eelnõu eesmärki muuta karistused mõjusaks, proportsionaalseks ja
hoiatavaks ning nõustume, et senised karistusmäärad ei ole alati täitnud
piisavat heidutusfunktsiooni. Eriti keskkonnakuritegude puhul, kus
rikkumised võivad olla seotud majandusliku kasu saamisega, on karistuste
tugevdamine põhjendatud.
Samas tekitab trahvimäärade järsk tõus küsimusi nende proportsionaalsuse
osas, eelkõige väiksemate ettevõtjate, sh kalandussektori ettevõtete
vaates. Ilma selge ja ühtse rakenduspraktikata võib tekkida oht, et
karistused osutuvad ebaproportsionaalselt koormavaks ka nendele, kes
tegutsevad üldjoontes õiguspäraselt.
4. Tähelepanekud ja ettepanekud
Peame oluliseks rõhutada järgmisi põhimõtteid:
*   karistuste määramisel tuleb järjepidevalt arvestada teo raskust ja
toimepanija majanduslikku olukorda;
*   maksimaalseid sanktsioone tuleks rakendada erandina, mitte
tavapraktikana;
*   vajalik on selge juhendmaterjal või praktika, mis tagab karistuste
ühtlase ja prognoositava kohaldamise;
*   kaaluda võiks täiendavaid mehhanisme, mis aitavad tagada karistuste
parema diferentseerimise (nt astmeline lähenemine või selgemad
kriteeriumid).
5. Kokkuvõte
Eelnõu suund keskkonnakaitse tugevdamisel on mõistetav ja vajalik ning
vastab Euroopa Liidu õigusest tulenevatele eesmärkidele. Samas on
kavandatud trahvimäärade tõus väga ulatuslik ning selle tegelik mõju
sõltub eelkõige rakenduspraktika tasakaalukusest.
Oluline on tagada, et muudatused täidaksid oma eesmärki – ennetada
keskkonnakahju ja piirata ebaseaduslikku tegevust – ilma et need tooksid
kaasa ebaproportsionaalse koormuse seaduskuulekale kalandussektorile.
Lugupidamisega
Valdur Noormägi
Eesti Kalaliidu juhataja