Subject: Re: Ravimiseaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise väljatöötamiskavatsus
From: <[email-masked]>
To: "info.sm"
Cc: "Mari Amos", "Laura Viidik"
Date: Sat, 16 Nov 2024 13:29:34 +0200

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere!

Täname Teid Eesti Farmaatsia Seltsi kaasamise eest” Ravimiseaduse jt 
seaduste muutmise seaduse väljatöötamiskavatsuse - Apteegiteenuse ja 
apteekrite integreerimine esmatasandi tervishoiusüsteemi” arutellu.

Eesti Farmaatsia Selts on seisukohal,  et  apteegiteenust oma klassikalisel 
ja pika ajaloo jooksul väljakujunenud viisil tuleb käsitleda 
tervishoiuteenusena ja apteeki tervishoiuteenuse osutajana. Sõltumata 
teenuse ja asutuse nimest on de facto apteegid alati olnud ja jäävad 
tervishoiuasutusteks. Seega, selle asemel, et alustada apteegiteenuse 
ümbernimetamist või ümber sisustamist tuleks luua regulatiivsed muudatused 
TTKS-s selliselt, et apteegiteenus ja apteegid, oma väljakujunenud 
tegutsemise raames, tervishoiuteenuse ja tervishoiuteenuse osutaja nimetust 
ka de jure kannaksid.  Seda enam, et apteekides töötavad proviisorid ja 
farmatseudid on tervishoiutöötajad, apteegiteenus, mida nad osutavad ja 
apteek ehk koht, kus seda osutatakse aga pole ei tervishoiuteenus ega 
tervishoiuasutus.

Oleme Teiega ühel meelel, et tervishoiuvaldkonda nii Eestis kui mujal 
maailmas on juba tabanud tugev ressursi puudujääk. Tõenäoliselt on tegemist 
süveneva kriisiga kogu valdkonna üleselt. Seetõttu toetame apteekrite kui 
tervishoiuspetsialistide kaasamist tervishoiuvaldkonna ülese probleemi 
lahendamisesse. Samas on oluline mõista, et ka apteekide ja apteekrite enda 
ressurs on piiratud ja olukord kasvõi näiteks tööjõuga vajab parandamist.

Nõustume Teiega ja kinnitame toodud näidet, et rahvusvahelises praktikas on 
erinevates riikides juba praegu mõistetud täiendavaid võimalusi ja kasuliku 
mõju kogu tervishoiusüsteemile kaasates selle tegevustesse julgemalt 
apteekreid.

Apteegid ja apteekrid on kõige lihtsamini kasutatav tervishoiu sektori 
lisaressurss ennetustegevuse tõhustamiseks, laiema elanikkonna grupini 
viimiseks ja selle olulisuse mõistmise kasvatamiseks elanikkonna hulgas.

Täiendavad teenused kergendavad elanikkonna juurdepääsu esmatasandi 
tervishoiuteenustele. Dokumendis viidatud täiendavad nõustamisteenused 
(esmakordselt kasutatava ravimi kasutamise nõustamise teenus; 
jätkunõustamine, mis on oluline ravimite puhul, mille mõju ei ole 
patsiendile koheselt tuntav; krooniliste haigete ravimite kasutamise 
nõustamise teenus jms.) parandavad haigete ravisoostumust, tagavad ravimite 
ettenähtud viisil kasutamise ja läbi selle parandavad ravitulemusi ning 
vähendavad edasist survet teistele tervishoiuasutustele, sealhulgas omab see 
pikaajaliselt positiivset mõju Tervisekassa kulueelarvele.

Täiskasvanute immuniseerimine apteekrite poolt - Vaktsineerimisega hõlmatuse 
vähene tase ja selle olulisuse mõistmiseks on igati asjakohane kasutada ära 
apteekidest tulenevat lisaressurssi selle probleemi teadvustamisel ja 
elanikonna teadlikkuse kasvatamisel. Apteekrid saavd siinkohal osaleda 
teavitus tegevuses üldisel tasemel aga tõesti nagu ka mitmetes teistes 
riikides osaleda ka ise täiskasvanute immuniseerimisel.

Proviisorite ja farmatseutide juurdepääsuõigused patsiendi terviseinfole – 
võib väita, et juba hetkel on juurdepääsu puudumine tegelikult takistus 
kvaliteetse raviminõustamise pakkumiseks. Selle tagamine on seega 
möödapääsmatu juhul kui soovime laiendada apteegiteenuse ulatust ja kasutada 
apteekreid lisaressursina laiemalt tervishoiuvaldkonnas.

Võimalikest regulatiivsetest lahendustest tundub meie seisukohtadega 
suunaliselt kõige lähem olevat Alternatiiv 2. Nagu oma kirja alguses ka 
rõhutasime peame oluliseks veelkord välja tuua, et senine klassikaline 
apteegiteenus peab juba iseenesest olemasoleval kujul kuuluma 
tervishoiuteenuste hulka. Kusjuures vaja ei ole mitte muuta apteegiteenuse 
sisu ja kirjeldust vaid vastavaid tervishoiukorralduse regulatsioone. Sama 
leiame ka apteegi kui tervishoiu osutaja mõiste osas.

Oleme arvamusel, et apteegid võiksid osutada lisaks senistele 
apteegiteenustele ka täiendavaid teisi tervishoiuteenuseid.

Osutatavate teenuste rahastamine on mõistlik reguleerida selliselt, et 
klassikaline apteegiteenus oleks rahastatud senisel viisil - ravimite 
väljastamise, valmistamise ja nõustamise raames - on rahastatud hetkel 
toimiva juurde hindluste süsteemi kaudu, mille ülesehitust ja täpset sisu 
võib vajadusel värskendada. Täiendavad lisanduvad teenused oleksid aga 
rahastatud RaKS alusel Tervisekassa lepingupartneritest apteekidele ainult 
juhul kui need on kantud vastavate  tervishoiuteenuste loetellu.

Lisaks, nõustume, et üld- ja haiglaapteekides osutatavad teenused on oma 
sisult erinevad ja seetõttu toetame haiglaapteegiteenuse mõiste täpsemat 
sisustamist ja kasutusele võttu.

Soovime edu antud teema edasisel käsitlusel ja oleme Eesti Farmaatsia Seltsi 
poolt valmis osalema ka edasistes aruteludes.

Lugupidamisega,

Eesti Farmaatsia Selts

On Friday, 01. November 2024 at 17:00, EFS <[email-masked]> wrote:
Tere!

Soovime uurida, kas meil oleks võimalik tagasiside andmiseks paluda 
ajapikendust.

Parimate soovidega
Eesti Farmaatsia Selts

Sent from my iPhone

On 3. Oct 2024, at 07:20, [email-masked] wrote:

Tere!

Teile on saadetud Sotsiaalministeeriumi dokumendihaldussüsteemi Delta kaudu 
eelnõu väljatöötamiskavatsus kooskõlastamiseks/arvamuse avaldamiseks.
Tagasisidet ootame 1. novembriks

Pealkiri: Ravimiseaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise 
seaduse eelnõu väljatöötamiskavatsus

Registreerimise kuupäev: 03.10.2024

Registreerimise number: 1.2-1/2494-1

Lugupidamisega

Sotsiaalministeerium

Suur-Ameerika 1, 10122 Tallinn
Tel. (372) 626 9301, faks (372) 626 9209
e-post: [email-masked]
 <http://www.sm.ee> www.sm.ee

<1.2-12494-1 03.10.2024 Väljaminev kiri.asice>