Subject: Vastus selgitustaotlusele
From: "Marilin Lutsoja - MKM" <[email-masked]>
To: <[email-masked]>
Cc: "info - AKI" <[email-masked]>, <[email-masked]>
Date: Thu, 30 Oct 2025 17:07:12 +0200

Tere
Andmekaitse Inspektsioon on teemat hästi ja terviklikult katnud. Täiendan 
vaid varasemas kirjas viidatud töötervishoiu ja tööohutuse seadusega seotud 
osa.
TTOS § 131 lõike 14 järgi on tööandjal õigus töödelda töötaja terviseandmeid 
töötervishoiuteenuse korraldamiseks ning töötervishoiuarsti ettepanekute 
rakendamiseks. Teenuse korraldamisel peab tööandja teadma üksnes kaudseid 
terviseandmeid, näiteks seda, kas on vaja kohandada töötooli, -lauda 
või -ruumi töötaja vajadustele vastavaks. Samuti vajab tööandja 
töötervishoiuarstilt teavet töötaja töötingimuste muutmise või muude tervist 
edendavate meetmete vajalikkuse kohta (nt kui töötamiseks on vaja prille, 
tuleb tagada randmetugi või pakkuda tööstressi maandamiseks psühholoogilist 
nõustamist). Need näited viitavad küll teatud terviseriskidele, kuid ilma 
sellise teabeta ei ole tööandjal võimalik sobivaid meetmeid rakendada ega 
tööga seotud terviseprobleeme ennetada.
Töötervishoiuarst märgib konkreetsed soovitused tervisekontrolli otsusele, 
mille vorm kehtestatakse määrusega. Tööandjal ei ole seejuures õigust teada 
töötaja terviseuuringute tulemusi, diagnoose ega terviseprobleemi kirjeldusi 
(nt süvenev randmevalu või tööstress). Selliseid andmeid ei lisata 
tööandjale edastatavale tervisekontrolli otsusele, välja arvatud juhul, kui 
kohaldatakse erisätet ja selles sätestatud erandeid (näiteks biomonitooring 
keemiliste ohutegurite korral). Tegemist on kehtiva praktikaga: tööandja 
õigus töötaja terviseandmeid töödelda ei laiene, vaid täpsustub ning 
tagatakse õigusselgus.
TTOS § 131 lõike kolm punktide kaks, neli ja viis alusel võib 
töötervishoiuarst teha tööandjale ettepanekuid töötingimuste parandamiseks 
ja töötajate tervise edendamiseks ning nõustada tööandjat töökeskkonna 
kohandamise küsimustes. Vajaduse korral võib arst soovitada suunata 
täiendavasse tervisekontrolli teatud tööülesandeid täitvad või kindlates 
tingimustes töötavad inimesed, tehes seda üldiste riskide alusel ja seega 
mitte avaldades konkreetsete töötajate delikaatseid terviseandmeid.
Ka töötaja võib oma soovist ja mugavusest lähtudes ise tööandjale teada 
anda, et tal on töökeskkonnast tingitud terviseprobleeme ning et sarnase 
profiiliga töötajatele võiks kaaluda tervisekontrolli. Töötajat ei tohi 
sellise teabe jagamiseks survestada ning delikaatsete terviseandmete 
edastamine on töötaja enda otsus. Põhiline  töökeskkonna ohutegureid 
puudutav info peab jõudma tööandjani töötervishoiuarsti kaudu.
Kokkuvõttes on tööandjal mitu võimalust tuvastada töötajaid, kes vajavad 
täiendavat tervisekontrolli, ilma et avaldataks juba kontrolli läbinud 
töötajate delikaatseid terviseandmeid.
Tervitades

	Marilin Lutsoja
nõunik
Töösuhete ja töökeskkonna osakond
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
[email-masked] <mailto:[email-masked]>
www.mkm.ee <https://www.mkm.ee>  | Suur-Ameerika 1, Tallinn