Subject: Re: Vastus
From: Glaid Happonen I Meelis Masso Advokaadibüroo OÜ <[email-masked]>
To: "Prokuratuurid info - PROKS" <[email-masked]>
Cc: "Dilaila Nahkur-Tammiksaar - PROKS" <[email-masked]>
Date: Thu, 4 Jun 2026 12:32:13 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere,

Täname Teid põhjaliku vastuse eest ning selle eest, et märgukirjas 
tõstatatud küsimused võetakse prokuratuuri õiguslike arutelude raames 
sisuliselt käsitlusele.

Hea on kuulda, et probleemide lahendamist ja praktika ühtlustamist peetakse 
vajalikuks ning et arutluse alla võetakse ka märgukirjas välja pakutud 
konkreetsed lahendused.

Soovin siiski rõhutada, et praktikas ei pruugi kaitsja jaoks tähtaja 
pikendamise võimalus alati olla tegelikult tõhus abinõu. Kogemus näitab, et 
tähtaja pikendamise taotlusi ei rahuldata sageli sisuliselt või antakse 
pikendus üksnes väga piiratud ulatuses, näiteks ühe tööpäeva võrra. Sellises 
olukorras ei kõrvalda pelk viide tähtaja pikendamise võimalusele probleemi, 
kus toimik tehakse kättesaadavaks ajastusel, mis vähendab oluliselt 
kaitsjale tegelikult kasutada jäävat tööaega.

Minu hinnangul peaks ka prokuratuur olema huvitatud sellest, et kaitsjale 
oleks tagatud tegelik ja mõistlik võimalus toimikuga tutvumiseks ning 
taotluste esitamiseks. See ei teeni üksnes kaitseõiguse eesmärki, vaid on 
põhjendatud ka menetlusökonoomia seisukohalt. Kõigi menetlusosaliste huvides 
peaks olema, et võimalikud küsimused ja taotlused saaksid lahendatud juba 
kohtueelses menetluses ega kanduks põhjendamatult edasi üldmenetlusse, 
koormates seeläbi täiendavalt kohut ja kulutades asjatult kohtusüsteemi 
ressurssi.

Saan täielikult aru Teie viitest sellele, et kaitsjal on vajadusel võimalik 
pöörduda kaebusega Riigiprokuratuuri või eeluurimiskohtuniku poole. Samas ei 
saa kaebemehhanism minu hinnangul olla tavapärase ja toimiva 
menetluspraktika asendajaks. Kui kaitsja peab korduvalt kulutama oma tööaega 
üksnes selleks, et vaidlustada tähtaja arvestamist, taotleda elementaarset 
mõistlikku aega toimikuga tutvumiseks või hiljem põhjendada RÕA korras 
esitatud tasutaotlusi, siis vähendab see paratamatult aega ja ressurssi, 
mida kaitsja peaks saama kasutada oma põhieesmärgi täitmiseks – kliendi 
huvide sisuliseks ja tõhusaks kaitsmiseks kriminaalmenetluses.

Eriti teravalt ilmneb see probleem riigi õigusabi korras määratud kaitsjate 
puhul. Riigi õigusabi seaduse eesmärk on tagada asjatundliku ja 
usaldusväärse õigusteenuse õigeaegne ja piisav kättesaadavus. Samuti lähtub 
kriminaalmenetlus sellest, et menetlusosalise õigused peavad olema tagatud. 
Seetõttu ei saa RÕA korras toimivat kaitset käsitada pelgalt formaalse 
määramisena – riik peab tagama ka selle, et kaitse oleks tegelikkuses tõhus, 
sisuline ja ajaliselt teostatav. Kui menetlus on korraldatud viisil, mis 
jätab kaitsjale toimikuga tutvumiseks ebamõistlikult lühikese tegeliku aja, 
siis ei ole küsimus üksnes töökorralduses, vaid tõhusa kaitse tegelikus 
võimalikkuses.

Siinkohal on oluline rõhutada just RÕA tasude küsimust. Riigi õigusabi tasu 
ei kujune vabaturul ega kokkuleppel kliendiga, vaid selle määrab kohus, 
uurimisasutus või prokuratuur õigusaktides ette nähtud raamistikus, kus tasu 
suurendamine, vähendamine või määramata jätmine saab toimuda üksnes 
kehtestatud korras.  See tähendab, et RÕA korras tegutsev kaitsja täidab 
sisuliselt riigi poolt pandud avalikku ülesannet etteantud tasusüsteemi 
alusel. Kui sellesse raamistikku lisandub ebaselge tähtajapraktika, korduvad 
vaidlused toimiku tegeliku kättesaadavuse üle ja tasutaotluste ebaühtlane 
lahendamine, siis ei ole tegemist pelgalt tehnilise ebamugavusega. See 
tähendab sisuliselt, et osa kaitse tagamiseks vajalikust lisatööst lükatakse 
kaitsja kanda olukorras, kus selle töö tasustamine ei ole alati etteaimatav 
ega ühtlane.

Minu hinnangul ei ole selline praktika kooskõlas ei riigi õigusabi seaduse 
eesmärgiga ega riigi kohustusega tagada tõhus kaitse. Riik ei saa ühelt 
poolt nõuda, et RÕA korras määratud kaitsja osutaks kvaliteetset, sisulist 
ja tõhusat kaitset, kuid teiselt poolt kujundada või taluda 
menetluspraktikat, kus selle ülesande täitmine muutub ebaproportsionaalselt 
ajamahukaks ja tasustamise mõttes ebakindlaks. Tõhus kaitse ei tähenda 
üksnes kaitsja formaalset olemasolu menetluses, vaid ka seda, et kaitsjale 
on jäetud tegelik, mõistlik ja praktiliselt kasutatav aeg ning võimalus oma 
ülesannete täitmiseks.

Seejuures ei tohiks tähelepanuta jääda ka menetlusosaliste tegelik 
institutsionaalne erinevus. Prokuratuur tegutseb riikliku institutsioonina, 
millel on üle vabariigi ulatuv struktuur, erinevad allüksused ning 
märkimisväärselt suurem organisatsiooniline tugi. Advokaadibürood ja eriti 
üksikud RÕA asju menetlevad kaitsjad tegutsevad seevastu oluliselt väiksema 
ressursibaasiga. Seetõttu ei saa menetluspraktika kujundamisel lähtuda 
eeldusest, nagu oleks poolte tegelik võimekus ajamahukat menetluslikku 
lisatööd kanda võrreldav. Kui prokuratuuri jaoks võib mõni formaalne 
tähtajaarvestus olla halduslikult mugav, siis kaitsja jaoks võib sama 
lahendus tähendada sisuliselt ebamõistlikku lisakoormust, mille lõpphind 
väljendub kliendi kaitseõiguse tegelikus ahenemises.

Näiteks võib probleem tekkida olukorras, kus toimik tehakse kaitsjale 
kättesaadavaks vahetult enne nädalavahetust, riigipühi või tööpäeva lõpus. 
Kui toimik muutub nähtavaks näiteks 22. juunil kell 14.00, kusjuures 
tegemist on lühendatud tööpäevaga ning sellele järgnevad 23. ja 24. juuni 
riigipühad, väheneb kaitsjale tegelikult kättesaadav aeg toimikuga 
sisuliseks tutvumiseks märkimisväärselt. Sellises olukorras võib tähtaeg 
formaalselt küll kulgeda, kuid sisuliselt ei taga see kaitseõiguse tõhusat 
teostamist.

Just seetõttu leian jätkuvalt, et seda küsimust ei tuleks käsitleda üksnes 
formaalse tähtaja arvutamise probleemina, vaid ka menetlusosaliste tegeliku 
ja mõistliku võimalusena oma õigusi kasutada. Kaitsjale toimiku 
kättesaadavaks tegemine peaks lähtuma lisaks seaduse sõnastusele ka 
menetluse aususe, võistlevuse, õigusselguse ja praktilise teostatavuse 
põhimõtetest.

Mõistan Riigiprokuratuuri seisukohta, et kehtiva käsitluse järgi hakkab 
kümnepäevane tähtaeg kulgema toimiku koopia esitamisest. Samas näitab senine 
praktika, et selline lähenemine tekitab jätkuvalt vaidlusi ja ebavõrdseid 
olukordi. Praktikas on esinenud juhtumeid, kus samalaadsetes olukordades 
rahuldatakse kaitsjate tasutaotlusi ühel juhul, kuid teisel juhul mitte, 
ilma et erinev kohtlemine oleks menetlusosalisele ette nähtavalt arusaadav. 
See omakorda kahjustab õigusselgust ja menetluspraktika usaldusväärsust.

Mõistan ka seda, et riigi raha kasutamisel tuleb lähtuda säästlikkuse 
põhimõttest ning avalikke vahendeid tuleb kasutada heaperemehelikult. Samas 
ei tohi kulude kokkuhoiu eesmärk viia selleni, et riigi õigusabi korras 
osutatud tegelikult vajalik töö jääb süstemaatiliselt või ebajärjekindlalt 
tasustamata või tekib mulje nagu oleks ka tegemist orjandusega. Eriti 
probleemne on see olukorras, kus tasude üle otsustab sisuliselt sama 
institutsionaalne süsteem, kelle menetluskorraldus selle täiendava 
töövajaduse ise kaasa toob. Sellises olukorras tekib paratamatult küsimus, 
kas kaitsjal on tegelikult olemas tõhus ja erapooletult toimiv võimalus 
saada hüvitatud töö, mis oli vajalik kliendi kaitseõiguse tegelikuks 
tagamiseks.

Riigi õigusabi süsteem ei tohi praktikas kujuneda selliseks, kus menetluslik 
ebaselgus, tähtaegade üle vaidlemine ja toimiku tegelikust kättesaadavusest 
tulenev lisatöö jäävad vaikimisi kaitsja kanda. Kui riik nõuab advokaadilt 
tõhusat ja kvaliteetset kaitset, siis ei saa ta samal ajal kujundada või 
taluda praktikat, mille tulemusel eeldatakse kaitsjalt sisuliselt korduvat 
tasustamata lisatööd. See ei oleks kooskõlas ei riigi õigusabi eesmärgi, 
tõhusa kaitse põhimõtte ega menetluse elementaarse õiglusega.

Seetõttu pean põhjendatuks, et prokuratuur kujundaks ühtse praktika, mille 
kohaselt toimiku kättetoimetamine ja tähtaja kulgemine lähtuksid tegelikust 
kättesaadavusest ning toimikuga mõistlikust tutvumise võimalusest, mitte 
üksnes süsteemi üleslaadimise või edastamise hetkest. Selliselt saab ka mõne 
pahatahtliku prokuröri käitumist ära hoida. Tähtaeg peab olema kõigile 
menetlusosalistele üheselt mõistetav ja praktiliselt kontrollitav. Praktikas 
on esinenud ka olukordi, kus kaitsja esitab enda hinnangul tähtaegselt 
taotlusi, kuid seejärel teatatakse, et tähtaja arvestus oli tegelikult 
teistsugune, või vastupidi – küsitakse, miks üldse tähtaja pikendamist 
taotletakse, kui tähtaja lõppemiseni olevat veel aega. Selline ebaselgus ei 
ole kooskõlas õiguskindluse põhimõttega.

Samuti pean oluliseks, et prokuröridele antaks selles küsimuses võimalikult 
ühesed juhised, et vältida olukordi, kus erinevates menetlustes kujuneb 
välja erinev praktika ning kaitsjate võimalused oma ülesandeid 
nõuetekohaselt täita sõltuvad liigselt konkreetse menetleja käsitlusest.

Tänan veel kord, et olete seda küsimust tõsiselt võtnud. Loodan, et 
arutelude tulemusena kujuneb välja selgem ja ühtlasem praktika, mis arvestab 
lisaks menetlusökonoomiale ka kaitseõiguse tegeliku ja tõhusa teostamise 
võimalusega, sealhulgas riigi õigusabi korras tegutsevate kaitsjate töö 
tegeliku mahu ning tasustamise õiguspärase ja etteaimatava korraldusega.

Lugupidamisega

Glaid Happonen

Käesolev e-kiri ja lisad võivad sisaldada konfidentsiaalset informatsiooni 
ning on mõeldud kasutamiseks ainult

nimetatud adressaadile! Juhul, kui Te ei ole selle e-kirja adressaat, on 
käesoleva e-kirja sisuga tutvumine,

kasutamine, avaldamine ja levitamine rangelt keelatud! Palume Teil 
viivitamatult võtta ühendust e-kirja

saatjaga ning kustutada saadud e-kiri koos lisatud failidega.

From: <[email-masked]>
Date: Tuesday, 2. June 2026 at 09:28
To: Meelis Masso Advokaadibüroo OÜ <[email-masked]>
Subject: Vastus

Glaid Happonen
Meelis Masso Advokaadibüroo OÜ

Teile on saadetud Riigiprokuratuuri dokumendihaldussüsteemi Delta kaudu 
dokument "Vastus", mis on registreeritud 02.06.2026 numbriga 
RP-6-4/26/235-2.

Lugupidamisega

Riigiprokuratuur
[email-masked] <mailto:[email-masked]>
+372 694 4400

  <http://www2.rik.ee/delta/prokuratuur.png>

Käesolev kiri on konfidentsiaalne ning mõeldud kasutamiseks kirja päises 
nimetatud isikule. Igasugune käesoleva kirja mistahes viisil kasutamine või 
kopeerimine isiku poolt, kes ei ole märgitud selle adressaadiks, on 
keelatud. Kui te olete saanud käesoleva kirja eksimuse tõttu, palun 
teavitage sellest koheselt kirja saatjat ning kustutage saadud kiri koos 
kõikide lisadega.

This e-mail is confidential and meant for use by the person named in the 
letterhead. Any use in any way or copying of it by a person not marked as 
the addressee thereof is prohibited. If you have got this e-mail by mistake, 
please notify of it the sender without delay and delete the received e-mail 
together with all its attachments.

Данное письмо является конфиденциальным и предназначено для использования 
адресатом. Любое использование данного письма каким-либо образом или 
копирование лицом, которое не обозначено адресатом, запрещено. Если Вы 
получили данное письмо по ошибке, пожалуйста, немедленно сообщите об этом 
отправителю письма и удалите полученное письмо вместе с прикреплёнными к 
нему файлами.

 <http://www.prokuratuur.ee/> www.prokuratuur.ee