Subject: Planeerimisseaduse § 311 kohane ettepanekute küsimine EstLink3 projektiga seotud riigi eriplaneeringute asukoha eelvaliku lähteseisukohtadele ja keskkonnamõju strateegilise hindamise programmidele
From: "Margus Korsjukov" <[email-masked]>
To: "info - MKM" <[email-masked]>
Cc: "Kristel Kallaste" <[email-masked]>,Karmen Põld <[email-masked]>
Date: Fri, 20 Mar 2026 14:37:00 +0200

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere!

Tutvusime EstLink3 Rehemäe-Aulepa maismaaosa puudutava osaga ja saadame
alljärgnevalt oma arvamuse.

Planeeringuala hõlmab Lääne maakonnas osa Lääne-Nigula valda.
Planeeringuala valiti piisava ulatusega, et mitte teha enne
planeerimisprotsessi elektriühenduste asukoha eelvalikut ning võimaldamaks
planeeringu koostamisel ja selle mõjude hindamisel vajadusel ühenduste
alternatiivide asukoha muutmist ja täiendavate alternatiivide lisamist.
Planeeringuala suurus on ligikaudu 513 km2. Planeerimisseaduse järgi tuleb
asukoha eelvaliku tegemisel kaaluda mitut võimalikku asukohta.

Planeeringuala paikneb vallas, kus on juba toimiv Aulepa tuulepark ning
mitmes kohas arenduses olev taastuvenergia taristu. Rehemäele rajatakse
Baltikumi üht suurimat, u 244 MW võimsusega päikeseparki, lisaks on vastu
võetud Risti tuulepargi eriplaneeringu I etapp. Elektrivõrgu põhitaristu
hõlmab Harku–Lihula–Sindi 330/110 kV liini koridori. Planeeringualal
asuvad või on uuendamisel Risti 110 kV ja Aulepa 110 kV alajaamad. Samuti
on ehitamisel Rehemäe 330 kV alajaam.

Trassialternatiivide visandamisel lähtutakse üldreeglist, et elektriliin
Aulepa alajaamast Rehemäe alajaamani kavandatakse õhuliinina ning Aulepa
alajaamast rannikuni kaabelliinina.

Kõrgepinge õhuliinide trassi valikul kaalutakse mitut võimalikku asukohta,
sh võrreldakse neid omavahel ja viiakse läbi sotsiaalsete, kultuuriliste,
majanduslike ja looduskeskkonna mõjude hindamine. Seeläbi võetakse
õhuliini rajamiseks kasutusele trassialternatiiv, mille mõjud inimestele
ja looduskeskkonnale on kokkuvõttes kõige väiksemad, arvestades samas ka
majanduslikku tasuvust.

Aluskriteeriumitena on määratud muuhulgas, et elamu ja ühiskondlik hoone
(kool, raamatukogu jm) koos õuealaga ei tohi jääda elektriliini
kaitsevööndisse ning trassikoridor peab paiknema võimalusel elamutest ning
ühiskondlikest objektidest võimalikult kaugel, et vältida või minimeerida
negatiivset mõju kohalikele elanikele.

KSH raames on planeeritud uurida muuhulgas mõjusid põhjaveele, pinnaveele,
kliimale, välisõhu kvaliteedile, müra, vibratsiooni ja
elektromagnetväljasid. Nende valdkondade mõju hindamisel arvestatakse ka
mõjuga inimeste tervisele.

Võimalikku kumulatiivset mõju (elektromagnetväljad, müra) hinnatakse, kui
õhuliinid paigutatakse olemasolevatele liinidele lisaks (nt ühisriputus
või kõrvuti paiknevad liinid), kui õhuliinid paigutatakse tuulikute
lähedusse (müra) ning olukorras, kus uus alajaam kavandatakse olemasoleva
alajaama juurde.

Lisaks on planeeritud läbi viia elektromagnetvälja mõju uuring inimestele
ning maismaaelustikule, mille eesmärgiks on anda ülevaade EMV tasemetest,
lähtudes ohutusest inimesele võttes aluseks inimese võimalikku püsivat
viibimist ülekandeliinide lähistel ja teistele elusolenditele nagu linnud,
imetajad, sh käsitiivalised.

Tutvunud lähteseisukohtade ja KSH programmiga, oleme nõus, et KSH käigus
on vajalik uurida kavandatava tegevuse mõju ümberkaudsete elamute salv- ja
puurkaevude kvaliteedile ja veetasemele ning elektromagnetväljade, müra,
vibratsiooni ja õhusaaste levikut, samuti hinnata võimalikku kumulatiivset
mõju.

Estlink 3 Tallinna piirkonna kõrgepingevõrgu tugevdamise osaga seoses
lisaks meie 30.01.2026 saadetud tagasisidele juhime tähelepanu
alljärgnevale:

•             Alajaamad tuleks planeerida müratundlike hoonetega aladest
võimalikult kaugele leevendamaks võimalikke häiringuid. Juhime tähelepanu,
et Terviseametile on varasemalt esitatud kaebusi seoses alajaamadest
lähtuva müraga ehk ka alajaamad on potentsiaalsed müraallikad ja
häiringute põhjustajad. Seetõttu tuleks alajaamade puhul mürahinnangu
koostamist kindlasti kaaluda, kui neid planeeritakse või need asuvad
müratundlike alade läheduses. Hinnata tuleks ka võimalikku halvimat
olukorda (näiteks vajadusel avariiolukord) ning seejärel vajadusel
kavandada leevendavaid meetmeid.

•             Esitatud materjalides on välja toodud järgnev: „AÕKS § 57
kohaselt määratakse mürakategooriad vastavalt üldplaneeringu (ÜP)
maakasutuse juhtotstarbele. Arvestades planeeringuala ulatust, siis jääb
kehtivate ja/või koostamisel olevate ÜP-de (Rae valla, Raasiku valla,
Kiili valla ja Saku valla) kohastest planeeringualale väga erinevat
maakasutust: elamu maa-alasid, segahoonestusalasid, ühiskondlike hoonete
maa-alasid, äri- ja tootmise maa-alasid, rohealasid, puhke maa-alasid jne.
Maakasutuse juhtotstarbed on eeskätt määratud tiheasutusaladele,
hajaasustuses on valdavalt tegemist juhtotstarbeta maa-aladega. Täpsema
ülevaate maakasutuse juhtostarvetest, nende paiknemisest planeeringualal
ja neile määratud mürakategooriatest annavad üldplaneeringud
(kättesaadavad vastava omavalitsuse koduleheküljel).“  Hajaasustuses
paiknevatel juhtotstarbeta aladel, kus asuvad müratundlikud hooned, tuleks
lähtuda II mürakategooria normtasemetest.

•             Kuna õhuliinide tekitatud müra sõltub otseselt
ilmastikuoludest (nt tuul, õhuniiskus), tuleks müratasemeid hinnata
erinevates ilmastikutingimustes.

Heade soovidega

Margus Korsjukov

teenuse juht

keskkonnatervise osakond

7943500 | 53432468

 <mailto:[email-masked]> [email-masked]

Terviseamet

+372 794 3500

 <mailto:[email-masked]> [email-masked]
 <http://www.terviseamet.ee/> www.terviseamet.ee

Paldiski mnt 81, 10614 Tallinn

Käesolev kiri on mõeldud ainult kirja adressaatidele. Kui olete saanud
kirja ekslikult, palun teavitage koheselt selle saatjat ning kustutage
saadud kiri koos kõikide lisadega. NB! Juurdepääsupiirangu märkega
dokumentide avaldamine kõrvalistele isikutele on keelatud.