KINNITATUD
Kaitseväe juhataja 27.03.2024 
käskkirjaga nr 548

PEAINSPEKTORITEENISTUSE PÕHIMÄÄRUS

I. Üldsätted

1.	Peainspektoriteenistus (edaspidi teenistus) on Kaitseväe peastaabi (edaspidi peastaap) allüksus.

2.	Teenistuse koosseisu kuuluvad:
1)	peainspektor;
2)	õigusvahemees;
3)	Kaitseväe töökeskkonnagrupp (edaspidi töökeskkonnagrupp).

3.	Teenistuse ülem – Kaitseväe peainspektor (edaspidi peainspektor) on aruandekohustuslik Kaitseväe juhataja ees. Teenistus on oma ülesannete täitmisel sõltumatu. 

II. Teenistuse juhtimine

4.	Teenistust juhib peainspektor, kelle nimetab ametikohale ja vabastab ametikohalt Kaitseväe juhataja.

5.	Kaitseväe õigusvahemehe (edaspidi õigusvahemees) ja töökeskkonnagrupi teenistujad nimetab ametikohale ja vabastab ametikohalt Kaitseväe juhataja peainspektori ettepanekul.

6.	Peainspektori äraolekul täidab tema ülesandeid õigusvahemees. 

7.	Peainspektori teenistuskohustused sätestab lisaks peastaabi põhimäärusele käesolev põhimäärus. Õigusvahemehe ja töökeskkonnagrupi teenistujate pädevus, alluvus, õigused ja teenistuskohustused, mis ei ole sätestatud käesolevas põhimääruses, määratakse kindlaks nende ameti- või tööjuhendis, mille kinnitab Kaitseväe juhataja.

Ill. Teenistuse ülesanded

8.	Teenistuse ülesanne on järelevalve ja kontroll Kaitseväe sisekorra ja kaitseväeteenistuse korraldamise õiguspärasuse ning Kaitseväe tegevuse eesmärgipärasuse üle.

9.	Teenistuse tegevuse objektiks võivad olla kõik Kaitseväe struktuuriüksused, süsteemid, protsessid, toimingud, funktsioonid ja tegevused.

10.	Peainspektor esitab vähemalt kord aastas Kaitseväe juhatajale eelneva aasta tegevuste kokkuvõtte.

IV. Teenistuse pädevus järelevalve alal

11.	Järelevalvetega seotud ülesannete täitmiseks teenistus:
1)	kontrollib Kaitseväe juhataja poolt Kaitseväe struktuuriüksusele antud käskude ja korralduste täitmist;
2)	viib läbi järelevalvet kaitsevalmiduse, mobilisatsioonivõimekuse, lahinguvalmiduse, sõjaväelise väljaõppe, töötervishoiu ja tööohutuse valdkonna ning sisekorra kontrollimiseks;
3)	viib läbi kontrollkäike kaitseväeteenistuse korralduse õiguspärasuse ja otstarbekuse kontrollimiseks ning kaitseväelaste teenistusalaste avalduste lahendamiseks;
4)	analüüsib riske, mis võivad ohustada Kaitseväele pandud ülesannete täitmist ja seatud eesmärkide saavutamist ning vajadusel teeb ettepanekuid riskide vähendamiseks;
5)	viib vajadusel või Kaitseväe juhataja korraldusel läbi erakorralisi järelevalveid;
6)	nõustab Kaitseväe struktuuriüksusi ning teeb vajadusel ettekirjutusi teenistuse vastutusalasse kuuluvates küsimustes;
7)	nõustab teenistusse pöörduvaid kaitseväelasi, lahendab saabunud avaldusi, edastab tema pädevusse mittekuuluvad avaldused vastavalt pädevusele või tagastab avaldajale;
8)	esitab Kaitseväe juhatajale operatiivselt objektiivse teabe avastatud õigusrikkumiste, teenistuse korraldamise ebaotstarbekuse ning ressursside kasutamise mitte heaperemehelikkuse faktide kohta;
9)	viib läbi järelkontrolle, veendumaks, kas antud soovitused on ellu viidud õigeaegselt ja efektiivselt;
10)	analüüsib ja hindab järelevalve tulemusi.

V. Teenistuse volitused

12.	Peainspektoril, õigusvahemehel ja töökeskkonnagrupi juhatajal on ametikohajärgsete teenistusülesannete täitmiseks volitus:
1)	teha järelevalvet, kontrollkäike, visiite, külastusi ja teostada muid toiminguid;
2)	osaleda Kaitseväe plaanide ja kavade koostamises;
3)	analüüsida Kaitseväe tegevust reguleerivaid õigusakte, Kaitseväe struktuuriüksuste kontrolli tulemusi, teenistusele Kaitseväe kohta esitatud avaldusi ja nende menetlemise tulemusi ning esitada Kaitseväe juhatajale ettekandeid teenistuse tööst ja selle tulemustest;
4)	 omada juurdepääsu Kaitseväe kõikidele territooriumitele, aladele, ruumidele, seifidele, dokumentidele ning elektroonilistele ja paberkandjal olevatele andmebaasidele;
5)	saada Kaitseväe juhtkonnalt ja teenistujatelt vajalikku informatsiooni, materjale ning nii kirjalikke ja suulisi seletusi;
6)	keelduda teenistuse sõltumatust kahjustavate korralduste täitmisest;
7)	teha peastaabi ülemale, väeliikide ning teistele Kaitseväe juhataja vahetus alluvuses olevatele struktuuriüksuste ülematele ettepanekuid neile alluvate struktuuriüksuste teenistujate kaasamiseks järelevalvete läbiviimisse;
8)	 saada regulaarselt vajalikku täiendkoolitust;
9)	töötada välja oma tegevusvaldkonda kuuluvate õigusaktide eelnõud või osaleda nende väljatöötamisel;
10)	korraldada oma tegevusvaldkonda kuuluvate dokumentide väljatöötamist;
11)	esitada arvamusi ja teha ettepanekuid teiste ametkondade poolt ettevalmistatud Kaitseväe tegevust puudutavate teenistuse tegevusvaldkonda käsitlevate või sellega seotud õigusaktide eelnõude kooskõlastamisel;
12)	nõustada Kaitseväega teenistus- või töösuhtes olevaid isikuid ning kaitseväeteenistusse saabuvaid isikuid;
13)	edastada teenistuse pädevusse mittekuuluvad avaldused vastavalt pädevusele ühes palvega teavitada menetlemise tulemustest teenistust ja avaldajat;
14)	osutada abi struktuuriüksustele teiste ametkondade tegevusse puutuvate küsimuste lahendamisel ja teha nendega koostööd teenistuse tegevusvaldkonna piires.

VI. Teenistuse pädevus avalduste menetlemisel

13.	Igal kaitseväeteenistuses oleval kaitseväelasel ja Kaitseväega teenistus- või töösuhtes oleval isikul on õigus pöörduda otse õigusvahemehe poole avaldusega hinnata või tuvastada:
1)	ülema antud käskkirja, käsu või korralduse põhiseadusele ja seadustele vastavust;
2)	ülema või teenistuskaaslaste poolt tema põhiõiguste ja -vabaduste tagamise põhimõtte ning hea halduse tava järgimist;
3)	ülema või teenistuskaaslaste poolset diskrimineerimist:
a)	soo;
b)	rassi;
c)	rahvuse (etnilise kuuluvuse);
d)	nahavärvuse;
e)	keele;
f)	päritolu;
g)	usutunnistuse või usulise veendumuse;
h)	poliitilise või muu veendumuse;
i)	varalise või sotsiaalse seisundi;
j)	vanuse;
k)	puude;
l)	seksuaalse suundumuse;
m)	muu diskrimineerimistunnuse tõttu.
4)	muid kaitseväeteenistuse alaseid minetusi.

14.	Peainspektor võib volitada talle adresseeritud avaldust menetlema õigusvahemehe või töökeskkonnagrupi juhataja. Avalduse menetlemisel on selle menetlejal käesolevas peatükis järgnevalt sätestatud pädevused.

15.	Avalduse aluseks olevas asjas ei tohi olla jõustunud kohtu või muud riiklikult moodustatud vaideorgani lõppotsust ning samaaegselt toimuda distsiplinaar-, väärteo-, kriminaal-, või kohtumenetlust.

16.	Õigusvahemees jätab avalduse läbi vaatamata, kui avalduse lahendamine ei kuulu tema pädevusse.

17.	Õigusvahemees võib jätta avalduse läbi vaatamata, kui:
1)	avaldus on ilmselgelt alusetu;
2)	avaldus on esitatud pärast ühe aasta möödumist ajast, mil isik sai või pidi saama teada oma õiguste rikkumisest;
3)	kui samas asjaga seotuna toimub vaidemenetlus või muu (mitte)kohustuslik kohtueelne menetlus;
4)	avaldus puudutab teenistuse enda poolt väljatöötatud protsesse, toiminguid või dokumente;
5)	avaldus puudutab terviseseisundi (sh diagnoosi) hindamist;
6)	esineb muu seadusest tulenev vastamisest loobumise võimalus.

18.	Õigusvahemees teeb avalduse läbi vaatamata jätmise avaldajale teatavaks kirjalikult.
Teates tuleb avalduse läbi vaatamata jätmist põhjendada. Elektrooniliselt esitatud avaldusele võib vastuse edastada elektrooniliselt.

19.	Õigusvahemees alustab menetlust isiku avalduse või talle laekunud teabe alusel omal algatusel.

20.	Kui seadus ei sätesta menetlustoimingu vormi ja muid üksikasju, määrab toimingu vormi õigusvahemees, lähtudes eesmärgipärasuse, tõhususe, lihtsuse ja kiiruse põhimõttest ning vältides isikule üleliigsete kulutuste ja ebameeldivuste tekitamist.

21.	Õigusvahemees taandab enda asja menetlemisest, kui ta kahtleb oma erapooletuses.

22.	Õigusvahemehe taandamiseks esitab avaldaja või vastustaja põhjendatud taotluse peainspektorile.

23.	Õigusvahemees selgitab välja menetletavas asjas olulise tähendusega asjaolud ja vajaduse korral kogub tõendeid omal algatusel.

24.	Õigusvahemehel on avalduse menetlemise käigus vaba juurdepääs Kaitseväe struktuuriüksuse valduses olevatele dokumentidele ja muule materjalile. Kaitseväe struktuuriüksus või isik peab võimaldama õigusvahemehel tingimusteta ja viivitamata saada struktuuriüksuse või isiku valduses olevaid dokumente ja muid materjale ning pääseda asjaomasesse kohta, kui see asub Kaitseväe territooriumil.

25.	Õigusvahemehel on õigus teha kontrollkäiku Kaitseväe struktuuriüksusesse. Kontrollkäiku võib ta teha ka ette teatamata ning sellele võib kaasata erialaasjatundjaid.

26.	Kaitseväe struktuuriüksus tagab õigusvahemehele kontrollkäigu ajal:
1)	vaba juurdepääsu teabele, mis on vajalik, et kontrollida, kas Kaitseväe struktuuriüksus järgib põhiõiguste ja -vabaduste tagamise põhimõtteid ning hea halduse tava;
2)	vaba juurdepääsu teabele, mis on vajalik küsimuse lahendamiseks;
3)	ligipääsu Kaitseväe struktuuriüksuse hoonetesse ja territooriumile;
4)	võimaluse vestelda igas struktuuriüksuses Kaitseväega teenistus- või töösuhtes oleva isikuga ilma teiste isikute juuresolekuta.

27.	Õigusvahemehel on õigus nõuda oma ülesannete täitmiseks vajalikku teavet igalt Kaitseväe struktuuriüksuselt ja Kaitseväega teenistus- või töösuhtes olevalt isikult.

28.	Kaitseväe struktuuriüksus ning Kaitseväega teenistus- või töösuhtes olevad isikud edastavad nõutud teabe õigusvahemehe määratud tähtaja jooksul.

29.	Õigusvahemees võib nõuda Kaitseväe struktuuriüksuse ülemalt ja teistelt Kaitseväega töö- või teenistussuhtes olevatelt isikutelt, et nad annaksid asjas kirjaliku seletuse.

30.	Õigusvahemees võib menetluses võtta protokollitud ütluse isikult, kelle kohta on andmeid, et ta teab asjas tähtsust omavaid asjaolusid ning on võimeline andma nende kohta õigeid ütlusi.

31.	Ütlust andma kutsutud isik on kohustatud ilmuma õigusvahemehe kutse peale. Isiku ülem on kohustatud võimaldama isikul ilmuda õigusvahemehe juurde. 

32.	Menetlus lõpeb seisukohavõtuga, milles õigusvahemees annab hinnangu Kaitseväe struktuuriüksuse või isiku tegevuse õiguspärasusele ja vastavusele hea halduse tava nõuetele.

33.	Õigusvahemees võib oma seisukohas juhtida tähelepanu, anda soovitusi ja muul viisil väljendada oma arvamust, samuti teha ettepanekuid rikkumise kõrvaldamiseks.

34.	Õigusvahemehe seisukoht tehakse avaldajale ja menetluses osalenud Kaitseväe struktuuriüksuse ülemale teatavaks taasesitamist võimaldavas vormis.

35.	Õigusvahemehe seisukoht ei ole vaidlustatav kohtus, kuid avaldaja ja menetluses osalenud ülem, kelle tegevusele esitatud kaebust menetleti, võivad õigusvahemehe seisukoha peale pöörduda Kaitseväe juhataja poole peainspektori kaudu. 

36.	Õigusvahemehe seisukohas sisalduva soovituse või ettepaneku saanud Kaitseväe struktuuriüksus teatab õigusvahemehe või peainspektori nõudmisel tema määratud tähtaja jooksul, kuidas on soovitust või ettepanekut järgitud.

37.	Kui õigusvahemehe soovitust või ettepanekut ei täideta või järelepärimisele ei vastata, võib õigusvahemees teha selle kohta ettekande Kaitseväe struktuuriüksuse ülema otsesele ülemale.

38.	Kui õigusvahemees leiab, et Kaitseväe ülema käskkiri, käsk või korraldus kas täielikult või osaliselt ei vasta põhiseadusele või seadusele, teeb ta käskkirja, käsu või korralduse andnud ülemale ettepaneku see käskkiri, käsk või korraldus 20 päeva jooksul põhiseaduse ja seadusega kooskõlla viia.

39.	Kui käskkirja, käsu või korralduse andnud ülem ei ole 20 päeva jooksul, arvates õigusvahemehe ettepaneku saamise päevast, käskkirja, käsku või korraldust põhiseaduse või seadusega kooskõlla viinud, võib peainspektor teha Kaitseväe juhatajale ettepaneku tunnistada ülema käskkiri, käsk või korraldus või selle säte kehtetuks.

VII. Teenistuse pädevus töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas

40.	Töökeskkonnagrupi eesmärk on koordineerida töötervishoiu ja tööohutuse ning tuleohutuse valdkonda reguleerivate õigusaktide täitmist Kaitseväes.

41.	Töökeskkonnagrupi juhataja oma ülesannete täitmiseks:
1)	juhib töökeskkonnagrupi tööd ja tagab töökeskkonnagrupile pandud ülesannete täitmise;
2)	korraldab töökeskkonna riskianalüüside koostamist ning toetab nende põhjal tegevuskavade koostamist;
3)	korraldab süstemaatilise töökeskkonna sisekontrolli läbiviimist ning toetab selle alusel tegevuskavade uuendamist;
4)	korraldab töötervishoidu ja töökeskkonda kirjeldavate andmete koondamist ühtsesse andmekogusse ning teostab nende pidevat analüüsi;
5)	jälgib tööõnnetuste uurimistulemusi ning teeb ettepanekud ennetusmeetmete rakendamist samalaadsete tööõnnetuste vältimiseks;
6)	osaleb töötervishoiu ja tööohutusalaste ohutusjuhendite koostamisel ning jälgib juhendamise läbiviimist struktuuriüksustes;
7)	jälgib tervisekontrollide läbiviimist, tervisekontrollide tulemusi ning koordineerib töötervishoiuarsti poolt määratud ettepanekute ja soovituste rakendamist;
8)	osaleb töökeskkonnanõukogu tegevuses ning suhtleb töökeskkonnavolinikega;
9)	osaleb uute ja renoveeritavate hoonete töökohtade planeerimise protsessis.

VIII. Peainspektor

42.	Peainspektor teenistuse ülemana täidab lisaks peastaabi põhimääruses sätestatud osakonna ülema funktsioonidele järgmisi ülesandeid:
1)	korraldab teenistuse koostööd Kaitseväe struktuuriüksustega ja peastaabi osakondadega;
2)	otsustab alluvate tööjaotuse oma pädevuse piires;
3)	korraldab oma teenistusülesannete piires kohtumisi, töörühmade ja koosolekute kokkukutsumist või teeb vastavaid ettepanekuid Kaitseväe juhatajale, peastaabi ülemale ning teiste struktuuriüksuste ülematele;
4)	korraldab oma teenistusülesannete valdkonnas dokumentide koostamist ja koos- kõlastamist, millega võetakse rahalisi või varalisi kohustusi ning mis annavad õigusi või panevad kohustusi peastaabi välistele isikutele ja esitab need allakirjutamiseks peastaabi ülemale;
5)	korraldab oma teenistusülesannete valdkonda puudutavates küsimustes informatsiooni kogumist, vajadusel vastavate ülevaadete koostamist ning peastaabi andmekogude ja registrite täiendamist;
6)	osaleb kaitseväelaste teenistuskäiku korraldavate komisjonide töös või annab hinnangu komisjonis tõstatatud küsimustele;
7)	korraldab teenistuse kasutuses oleva riigivara ja rahaliste vahendite sihiparast, otstarbekat ja heaperemehelikku kasutamist;
8)	korraldab oma pädevuse piires riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse ja selle alusel kehtestatud nõuete täitmist teenistuses;
9)	korraldab talle teenistuse tõttu teatavaks saanud salastatud teabeks või asutusesiseseks kasutamiseks tunnistatud teabe, samuti teiste isikute perekonna- ja eraelu puudutava teabe hoidmise vastavalt Kaitseväe asjaajamiskorras ja teistes vastava juurdepääsupiiranguga teabe kasutamist reguleerivates õigusaktides toodule.

IX. Teenistuse dokumendiplank

43.	Peainspektoril, õigusvahemehel ja töökeskkonnagrupi juhatajal on oma tegevusvaldkonda puudutava teabe ning järelpärimiste ja seisukohtade edastamiseks õigus kasutada Kaitseväe dokumendiplanki.