Subject: Riigimaa oksjon - mis toimub?
From: "Karl Lindam" <[email-masked]>
To: "Kati Tamtik" <[email-masked]>, <[email-masked]>, <[email-masked]>, <[email-masked]>,Marje Kolmar-Grüner <[email-masked]>, "Mai Lind" <[email-masked]>, "Erkki Keldo - MKM" <[email-masked]>, "Evelin Oras - MKM" <[email-masked]>, "Kertu Subka - MKM" <[email-masked]>, "Ahti Kuningas - MKM" <[email-masked]>, "Ivan Sergejev - MKM" <[email-masked]>, "Marko Gorban" <[email-masked]>, "Sigrid Soomlais" <[email-masked]>, "madis.partel" <[email-masked]>, <[email-masked]>, <[email-masked]>
Cc: <[email-masked]>, <[email-masked]>, "info - MKM" <[email-masked]>, <[email-masked]>, <[email-masked]>, "Jakob Lindam" <[email-masked]>, "Andres Lindam" <[email-masked]>
Date: Wed, 24 Sep 2025 16:57:31 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Riigimaa oksjon

Alghind 218 €/ha

Kadrina vald Hulja alevik

Mätliku 27202:001:0046  7,45 ha

Kasulik póld 7,10 ha

1553.- aastas

Osalustasu 31.-

Lugupeetud asjaosalised,

Statistikaameti andmete järgi oli kogu Eesti keskmine põllumaa rendihind 
2023 aastal 102 €/ha. Aasta ennem seda 101€/ha.

Kirja aluseks oleva põllumaa rendi hind oli eelmisel aastal 109 €/ha. Täna 
pakutav alghind on 218 €/ha - 100% kõrgem.

Põllumajandusmaade vahendamisega tegelevad ettevõtted on selgelt öelnud, et 
väga kvaliteetse põllumaa rendihinnad on 2025 aastal kuni 200€/ha. Ma 
rõhutan, KUNI 200€/ha, sest isegi kõige kogenumad eksperdid saavad aru, et 
igasugune taluvuspiir on saavutatud ning enam üles ei ole minna võimalik. 
https://mets.ee/pollumaa-rent/

Põllumaa ostuhinnad on viimastel aastatel samuti jõudsalt tõusnud, kuni 
jõudsid 2024 aastal punkti, kus ka kinnisvaraga tegelevad ettevõtted said 
aru, et enam tõsta ei saa, kuna ükski põllumees ei ole võimeline enam 
hinnatõusuga kaasa minema. 2024. aastast on hinnad langenud.

Kuna meile tundub, et teemaga tegelevatel isikutel puudub selge arusaam 
kuidas ja kui palju põllumajandussektoris teraviljakasvatuse pealt tulu 
teenitakse, siis teen selle kohta lühikese ülevaate.

Eestis proovib põllumees keskmiselt 1000 €/ha käivet teha. Mõne kultuuriga 
100 € rohkem, teisega jälle 100 € vähem. Mõnel aastal läheb hästi, ja saab 
kohe 400 € mõne erilise kultuuriga plussi, kuid 5-l aastal 7st läheb 
vastupidi ja siis läheb kogu see kahel heal aastal kogutud tulu miinus 
aastate katmiseks.

Aga keskmiselt siiski 1000 €/ha käivet.

Tasuvus punkt on olenevalt ettevõtte suurusest ja viljahinnast keskmiselt 
850-900€ ha juures. See on number, kus kulud ja tulud on nullis ja kasumit 
ei teenita.

Meie keskmine rendihind on 130€/ha juures, ja üle 200€/ha ei ole me kunagi 
kellelegi maksnud.

Lisan siia juurde, et põllumajandustoetused, mis olid siiani põllumeestele 
ainsaks kasumiallikaks, on viimastel aastatel oluliselt vähenenud, meie 
ettevõtte näitel -50%.

Seega, kui eelnev arvutuskäik kokku võtta, siis käib kogu teraviljakasvatuse 
äri 100 €/ha pärast, millest oleks võimalik kas investeeringuid teha, või 
tulu teenida.

Nüüd aga näeme olukorda, kus riigi poolt on rendioksjoni alghinnaks seatud 
218€/ha.

Tehes nüüd tagurpidi arvutuse näeme, et 218€+ rendihinna juures väheneks 
hektari tulu 78+€, mis on -78% eeldatavast tulust.

Arenguseire Keskus toob lühiraportis “Trendid ja konkurentsivõime Eesti 
põllumajanduses”  välja, et Eesti põllumajandustootjad on viimased kaks 
aastat töötanud kahjumiga. Põhjuseks on tootmisprotsessis sisendina 
kasutatud kaupade ja teenuste kallinemine müügitulust kiiremini ning 
põllumajandussaaduste vähene väärindamine. Viimasel viiel aastal on väga 
kiiresti kasvanud energia ja mootorikütuste hinnad (82%), loomasööt (38%), 
väetised (35%) ja seemned (31%). Lisaks kasutatakse Eesti põllumajanduses 
rohkem välismaist päritolu tootmissisendeid kui meie lähiriikides.

Siinkohal tuleb rõhutada, et teraviljakasvatuses ei ole müügitulud 
taasiseseisvunud Eesti ajaloos kunagi kasvanud. Võrdluseks võib tuua nisu 
maailmaturu hinna, mida eelkõige juhib Chicago börs – see on püsinud 50 
aasta vältel  keskmiselt 200 $/tonn ja on täna isegi alla selle.

Seega, kust kohast tekib teraviljakasvatajatele lisatulu? Kunagi tekkis läbi 
ettevõtete kasvu, siis mõned aastat läbi efektiivistumise, kuid lagi on juba 
ammu saavutatud. Eestis keskmine toodang hektari kohta on püsinud juba 
aastaid samal tasemel.

*	Vastus: ei tekigi!

Tänases olukorras, kus kõik kulud on juba niigi ebareaalselt tõusnud ning 
sektori elujõulisus püsib juuksekarva otsas, peab riik oma tootjaid 
võimalikult ruttu toetama hakkama, mitte neid koorima.

Kuid Riik, mille ülesandeks on oma rahvast toita ja majandust elavdada, on 
asunud kinnisvara ärisse, proovides sellega üle trumbata isegi kõige 
kogenumad kinnisvaraärimehed erasektoris.

Selline suhtumine ei ole mitte ainult vastuolus turutingimustega, vaid on 
otseselt sektorit kahjustav ja seda hävitamisele suunav.

See on täielikult vastuvõetamatu ning näitab otseselt asjaosaliste vähest 
informeeritust ning ebakompetentsust.

Toon siia lõppu veel ühe illustreeriva näite:

Suurte tehnikatootjate margiesindajad toovad partnerite esindajaid otse 
põllumeesteni, et näidata neile reaalset olukorda – tehnika hinnad peavad 
langema, mitte enam tõusma – põllumees ei suuda endale enam uut tehnikat 
lubada. Seda kogu Euroopas.

Põllumajandus on ainus majandussektor maailmas, mis ei saa enda tootele 
hinda juurde panna, isegi kui kõikide sisendite hinnad on igal aastal 
tõusvad.

Lõpetuseks: Kust kohast peaks põllumees lisa raha võtma? Ja kes suutis 
sellise rendihinna välja mõelda?

Põllumaa rendihindadega manipuleerimine ei ole kindlasti koht, kus Eesti 
riik peaks oma toidutootjaid pigistama.

Olen täiesti kindel, et lähi aastatel jõuab sektori elujõulisuse kriitilisus 
väga suure kella külge, kuid kui me selliselt pigistamist jätkame, võib 
sektori päästmisega olla juba hilja. Ja siis kasvatamegi ainult 
püsirohumaid, keskkonnahoiuks. Kuhu jääb toidujulgeolek?

Ma soovin selle kirjaga alustada suuremat diskussiooni ning kindlasti on see 
alles teematõstatuse algus.

Lühiperspektiivis on vaja kiiresti lõpetada ebamõislikud piirangud ning teha 
ümber maksustamispoliitika. Alustades põllumaa rendihinnast – koheselt!

Jään ootama ettepanekuid, selgitusi ja tegusid!

*Ning sellise hinnaga põllumaale pakkumist esitada ei suuda isegi meie 
suurune ettevõte, olgugi, et see on meile üks kõige lähedamal asuvaid põlde, 
mida oleme juba viimased 20+ aastat kasutanud.

Hästi tehtud, Eesti Riik!

Lugupidamisega/Best regards,

Karl Lindam

Juhatuse liige

Aru Põllumajanduse OÜ

Tel: +372 53920232

E-post: [email-masked] <mailto:[email-masked]>

Koduleht: www.arupm.ee <http://www.arupm.ee/>