Vabariigi Valitsuse korralduse „Eesti Vabariigi Valitsuse ja Leedu Vabariigi Valitsuse viisaküsimustes esindamise kokkulepe heakskiitmine” eelnõu
SELETUSKIRI

I. Sissejuhatus

Korraldusega kiidetakse heaks Eesti Vabariigi Valitsuse ja Leedu Vabariigi Valitsuse viisaküsimustes esindamise kokkuleppe (edaspidi kokkulepe) eelnõu. Kokkulepe asendab kehtiva Eesti Vabariigi ja Leedu Vabariigi  Schengeni viisade väljastamise küsimustes esindamise kokkuleppe, mis sõlmiti 17. veebruaril 2009, see jõustus 1. aprillil 2009. Nimetatud kokkulepet on nootide vahetamise teel muudetud neljal korral ja need jõustusid järgmiselt: 05.04.2010, 15.06.2012, 01.05.2015 ja 30.04.2016. 

Kehtiva kokkuleppe muutmine lepiti Eesti ja Leedu vahel kokku ka 2023. aastal ning see kiideti heaks 04.05.2023 Vabariigi Valitsuse korraldusega nr 113, kuid see muudatus  ei jõustunud, sest Leedu soovis teha kokkulepitud sõnastusse veel muudatusi. Seejärel otsustasid Eesti ja Leedu uue kokkuleppe sõlmida. 

Kehtiva kokkuleppe kohaselt esindab Eesti viisaküsimustes Leedut Canberras, Austraalias. Leedu esindab Eestit Jerevanis, Armeenias. Uue kokkuleppe alusel esindab Leedu viisaküsimustes Eestit Jerevanis, Armeenias. Eesti lõpetab uue kokkuleppe sõlmimisega Leedu esindamise Canberras, Austraalias, sest Leedu on laiendanud oma saatkonda Canberras ning hakkab ise sealses saatkonnas viisaküsimustega tegelema.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 810/2009 kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri (edaspidi viisaeeskiri). Tulenevalt viisaeeskirjast peab liikmesriikidel viisade andmiseks olema oma esindus või nad peavad olema esindatud kõikides nendes kolmandates riikides, kelle kodanike suhtes viisanõuet kohaldatakse. Viisaeeskirja artikli 8 lõike 6 kohaselt peab riik, kellel puudub asjaomases kolmandas riigis esindus, püüdma sõlmida esindamist käsitlevaid kokkuleppeid, et viisataotlejatel ei oleks vaja teha ülemääraseid pingutusi esindusse jõudmiseks. Lisaks nähakse artiklis 8 ette, et esindav liikmesriik peaks vastutama viisamenetluse eest algusest lõpuni, ilma et esindatav liikmesriik oleks kaasatud. Samuti vajavad kokkuleppes täpsustamist mõned tehnilised üksikasjad, sh esindamise asukohtade muutmine ametkondliku kokkuleppena välisministeeriumide vahel nootide vahetamise teel. 
Eespool kirjeldatut arvestades on vaja sõlmida Leedu Vabariigiga uus viisaküsimustes esindamise kokkulepe.

Korralduse eelnõu ja seletuskirja on koostanud Välisministeeriumi konsulaarosakonna konsulaarteenuste büroo lauaülem Kairi Pirk-Vatunen (kairi.pirk-vatunen@mfa.ee; 637 7456) ja juriidilise osakonna rahvusvahelise õiguse büroo jurist Maarja Naagel (maarja.naagel@mfa.ee; 637 7436). Kokkuleppe eelnõu teksti on inglise keelest eesti keelde tõlkinud vandetõlk Terje Arro (Luisa tõlkebüroo, dokumendid@luisa.ee; 626 4284). Tõlget on toimetanud Kairi Pirk-Vatunen ja Maarja Naagel. 

II. Korralduse eesmärk

Korralduse eesmärk on kiita heaks kokkuleppe eelnõu. 

Kokkuleppe eesmärk on reguleerida esindamist viisade menetlemisel. 

III. Eelnõu sisu ja võrdlev analüüs

Korralduse eelnõu koosneb kolmest punktist. Esimese punktiga kiidetakse kokkuleppe eelnõu heaks. 
Teise punktiga tehakse Välisministeeriumile ülesandeks korraldada kokkuleppe sõlmimine nootide vahetamise teel.
Kolmanda punktiga antakse välisministeeriumile volitus muuta kokkleppes esitatud viisaesinduskohti ning teha kokkleppe tekstist muudatusi, kui nood tulenevad ühenduse viisaeeskirja muutmisest. 
Kokkuleppe täitmisel võetakse aluseks Schengeni õigustik, eelkõige viisaeeskiri.
Kokkuleppe artikli 1 kohaselt esindab Leedu Eestit viisaküsimustes Jerevanis, Armeenias. Kokkuleppekohane esindustegevus hõlmab asjakohasel juhul avalikkuse teavitamist, viisataotluste vastuvõtmist ja vajadusel biomeetriliste tunnuste kohta andmete kogumist, samuti viisataotluste läbivaatamist ja nende kohta otsuste tegemist. Kõiki nimetatud toiminguid tehakse kooskõlas viisaeeskirjas sätestatud menetluse, tingimuste ja kriteeriumidega.
Artikli 2 kohaselt ei väljastata piiratud territoriaalse kehtivusega viisat ilma esindatava riigi ametiasutuse, sealhulgas esindatava riigi saatkonna loata. Seda ei kohaldata, kui piirang tuleneb üksnes asjaolust, et kõik Schengeni liikmesriigid ei tunnusta reisidokumenti, välja arvatud juhul, kui reisidokumenti ei tunnusta esindatav riik.
Ainult viisaeeskirjas ettenähtud juhtudel vastutab liikmesriik teise liikmesriigi nimel tehtud toimingute eest.
Kuna tänapäeval kasutavad enamus liikmesriike välise teenuse osutaja (st viisakeskuste) teenuseid, siis võimaldatakse esindaval liikmesriigil teha koostööd välise teenuse osutajaga ühes või mitmes asukohas.
Vajaduse korral tuleb taotlejal omal kulul tõlkida esitatud lisadokumendid ühte või mitmesse töökeelde, mida esindava liikmesriigi esindus kasutab.
Viisaeeskirja käsiraamatu 16. lisas sätestatud teatavate kolmandate riikide kodanike või teatavatesse kategooriatesse kuuluvate kolmandate riikide kodanike taotluste puhul võib olla nõutav eelnev konsulteerimine kooskõlas viisaeeskirjaga artikliga 22. Sellisel juhul viib konsultatsioonid läbi esindav riik. 
Juhul kui esindava liikmesriigi esindusel tekib küsimusi seoses küllakutsuva isiku või ülalpidajaga, võidakse ühendust võtta esindatava liikmesriigi kontaktasutusega.
Esindava liikmesriigi esindus väljastab viisasid igat liiki reisidokumentide alusel, tingimusel et neid tunnustavad nii Eesti kui ka Leedu ametiasutused. Nende reisidokumentide all peetakse silmas tavapasse – st kodaniku passe, teenistus-, diplomaatilisi, ajutisi passe jne.
Esindav liikmesriik esitab esindatava liikmesriigi taotluse alusel statistika viisade kohta, mille ta on esindatava liikmesriigi nimel väljastanud ja mille väljastamisest keeldunud. Taotlus võib puudutada konkreetseid juhtumeid või olla üldine ehk hõlmata kõiki otsuseid. Esindav liikmesriik teatab ka kõigist kokkuleppe täitmisel ettetulnud tõsistest vahejuhtumitest. 
Viisatasu saab esindav liikmesriik.
Kokkuleppe artikli 3 kohaselt võivad Eesti välisministeerium ja Leedu välisministeerium edaspidi nootide vahetamise teel kokku leppida esindavate diplomaatiliste esinduste ja konsulaarasutuste loetelu muudatuses. Seega, juhul kui on vaja loetelusse esindusi lisada või neid sealt kustutada, tehakse seda edaspidi välisministeeriumite tasemel. Samuti saab samal tasemel teha viisaeeskirja muutmisest tulenevad muudatused kokkuleppe tekstis. Väliministeerium esitab sellisel juhul muudatused avaldamiseks Riigi Teatajale peale Leedu Välisministeeriumiga muudatuses kokku leppimist. Samuti võivad välisministeeriumid omavahel kokku leppida käesoleva kokkuleppe rakendamise praktilistes tingimustes muul kirjalikul viisil.
Kokkulepe sõlmitakse määramata ajaks ja see jõustub kümme päeva pärast seda, kui Eesti on saanud kätte Leedu vastusnoodi, milles nõustutakse kokkuleppe sõlmimise tingimustega. Mõlemad liikmesriigid võivad kokkulepet muuta vastastikusel kirjalikul nõusolekul. Kumbki pool võib kokkuleppe lõpetada teatades sellest kirjalikult ette 30. päeva. Kummagi liikmesriigi välisministeerium võib vajaduse korral kokkuleppe kohaldamise osaliselt või tervikuna verbaalnoodiga peatada. Peatamine jõustub 30 päeva pärast.  
Kokkulepe sõlmitakse inglise keeles. Eestikeelne tõlge on informatiivne.
Kokkulepe asendab varasema kahe riigi vahelise viisaküsimustes esindamise kokkuleppe ja selle muudatused. Välisministeerium esitab hetkel kehtiva kokkuleppe lõppemisteadaanded Riigi Teatajale koos kokkuleppe jõustumisteadaandega. 
Korralduse eelnõu on kooskõlas põhiseaduse ja välissuhtlemisseadusega. Kokkuleppe eelnõu on kooskõlas põhiseaduse, Eesti õiguse ja Schengeni õigustikuga.

IV. Eelnõu terminoloogia

Korralduse ega kokkuleppe eelnõus ei kasutata uusi ega võõrkeelseid termineid.

V. Korralduse vastavus Euroopa Liidu õigusele

Korralduse eelnõu on kooskõlas Euroopa Liidu õigusega. Kokkuleppe eelnõu on kooskõlas Euroopa Liidu õigusaktidega, sest ta põhineb Schengeni õigustikul, sealhulgas ühenduse viisaeeskirjal.

VI. Korralduse mõjud

Uue kokkuleppe sõlmimine on vajalik selle kaasajastamiseks ja kehtivate õigusaktidega vastavusse viimiseks.

VII. Korralduse rakendamiseks vajalikud kulutused 

Korralduse rakendamine ei too kaasa lisakulutusi.

VIII. Rakendusaktid

Korralduse rakendamiseks ei ole vaja rakendusakte kehtestada. 

IX. Korralduse jõustumine

Korraldus jõustub üldkorras. 

Kokkulepe jõustub selle artikli 3 kohaselt kümnendal päeval pärast seda, kui saadakse kätte viimane diplomaatiline noot, millega pooled teavitavad teineteist kokkuleppe jõustumiseks ettenähtud riigisisese menetluse lõpetamisest.

X. Eelnõu kooskõlastamine

Eelnõu esitatakse EISis kooskõlastamiseks Rahandusministeeriumile ja Siseministeeriumile.