Subject: FW: Esmatasandi tervishoid
From: "Info - SOM" <[email-masked]>
To: "Info - SOM" <[email-masked]>
Date: Mon, 2 Feb 2026 09:22:31 +0200

_____

Saatja: Eesti Optometristide Selts <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >
Saadetud: teisipäev, 20. jaanuar 2026 11:21
Adressaat: Karmen Joller - SOM <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >
Teema: Esmatasandi tervishoid

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Lugupeetud sotsiaalminister Karmen Joller

Pöördun Teie poole Eesti Optometristide Seltsi juhatusest seoses esmatasandi 
tervishoius tegutsevate spetsialistide, sealhulgas optometristide ja teiste 
meditsiinitehnikute rolli ning õigustega Eesti tervishoisüsteemis.

Eesti tervishoid seisab silmitsi süveneva tööjõupuuduse ja kasvava 
ravivajadusega. Rahvastiku tervise arengukava 2020–2030 rõhutab selgelt, et 
tervisesüsteem ei saa toimida ilma tervishoiutöötajate ja teiste 
tervishoiuteenuse osutamisel osalevate spetsialistideta. Samal ajal jääb 
praktikas süsteemselt alakasutatuks mitmete kõrgharidusega spetsialistide 
pädevus, kuigi just nende suurem kaasamine aitaks leevendada nii perearstide 
kui ka eriarstide koormust ning parandada patsientide raviteekonna sujuvust.

Kehtiv  <https://www.riigiteataja.ee/akt/104102024020?leiaKehtiv> määrus, 
mis loetleb tervishoiuteenuse osutamisel osalevad isikud, näeb ette mitmete 
spetsialistide kaasamise, sealhulgas tegevusterapeudid, radioloogiatehnikud, 
optometristid, sotsiaaltöötajad, kiirabitehnikud ja erakorralise meditsiini 
tehnikud. Vastavalt oma kutse- või erialasele pädevusele võivad nad 
tervishoiuteenuse osutamisel osaleda, kuid praktikas on nende süsteemne 
kaasamine raskendatud, kuna nende õigused on piiratud. Küsimus ei ole 
spetsialistide olemasolus ega pädevuses, vaid selles, miks ei ole neil 
võimalik teha tööd, milleks riik on nad koolitanud.

Üheks kõige konkreetsemaks ja igapäevaselt tajutavaks takistuseks on 
asjaolu, et optometristidel ja teistel asjassepuutuvatel spetsialistidel 
puudub tänaseni õigus edastada oma töö käigus kogutud terviseandmeid tervise 
infosüsteemi ehk terviselukku. See katkestab raviteekonna loogika, soodustab 
uuringute dubleerimist ning suurendab põhjendamatult perearstide ja 
eriarstide haldus- ja töökoormust. Samal ajal jääb väärtuslik kliiniline 
info süsteemselt kasutamata.

Andmete terviselukku edastamise võimaluse puudumine ei ole aga üksnes 
korralduslik või tehniline küsimus, vaid puudutab otseselt patsientide 
õigusi ja teenuse kvaliteeti. Patsiendid eeldavad põhjendatult, et nende 
kohta kogutud terviseandmed on neile kättesaadavad, terviklikud ning 
liiguvad koos nendega läbi tervishoiusüsteemi. See tekitab kasvavat 
rahulolematust, kahjustab usaldust tervishoiusüsteemi vastu ning on 
vastuolus patsiendiõiguste, andmete kättesaadavuse ja inimkeskse tervishoiu 
põhimõtetega.

Probleemi teeb eriti murettekitavaks asjaolu, et vastavat teemat on 
ministeeriumis analüüsitud juba pikemat aega, kuid senini jääb meile 
selgusetuks konkreetne tegevuskava või ajakava. Praktikas tähendab see seda, 
et asjasse puutuvad spetsialistid ei selgita, millal ja milliste sammudega 
olukord laheneda võiks. Selline määramatus pärsib koostööd, vähendab 
usaldust ning jätab nii spetsialistid kui ka patsiendid teadmatusse.

Soovin siinkohal rõhutada, et Rahvastiku tervise arengukava 2020–2030 seab 
üheks keskseks põhimõtteks koostöö, märkides, et tervisega seotud eesmärkide 
saavutamisel on oluline avaliku, kolmanda ja erasektori koostöö, mis hõlmaks 
eri valdkondi nii riigi kui ka kohalikul tasandil ning kaasaks kogukondi. 
Praegune olukord, kus valdkonna spetsialistid ja nende esindajad ei saa 
sisulist dialoogi ega ülevaadet edasistest sammudest, ei ole selle 
põhimõttega kooskõlas.

Eesti tervishoiusüsteemi jätkusuutlikkus eeldab, et olemasolevat kompetentsi 
kasutatakse maksimaalselt ja mõistlikult. Optometristide ja teiste 
esmatasandi spetsialistide ligipääs tervise infosüsteemile ei ole pelgalt 
tehniline või administratiivne küsimus, vaid oluline osa inimkeskse, 
tõenduspõhise ja patsiendiõigusi austava tervishoiu toimimisest.

Palun Teilt selget seisukohta:

*	kas ja millisel kujul on kavandatud esmatasandi spetsialistidele 
terviseandmete edastamise õiguste laiendamine;
*	milline on vastavate tööde ja otsuste ajakava;
*	kuidas on edaspidi plaanis tagada sisuline ja läbipaistev koostöö 
erialaorganisatsioonide ning praktikutega.

Palume võimalusel juba varajases etapis välja tuua ka need võimalikud 
õiguslikud, korralduslikud või sisulised kitsaskohad, mis võivad tänases 
vaates meie eriala jaoks rakendamist pidurdada, et saaksime 
erialaorganisatsioonide ja praktikutena aegsasti alustada vajalike 
muudatuste ja tegevuskavade kavandamisega.

Pöördun Teie poole otse, kuna varasemad korduvad pöördumised ministeeriumi 
vastutavate ametnike poole ei ole toonud sisulisi vastuseid just ajakava ja 
järgmiste sammude osas.

Usun, et selged otsused ja avatud suhtlus aitavad kaasa nii 
tervishoiutöötajate motiveeritusele, patsientide rahulolule kui ka 
tervishoiusüsteemi terviklikule ja jätkusuutlikule toimimisele.

Lugupidamisega

Eesti Optometristide Seltsi juhatus

Liina Tarum-Maisla

Tel: +372 55572374