Subject: Re: Vastus selgitustaotlusele
From: Dmitry Panchenko | KÜ Tartu Uus 5 <[email-masked]>
To: "info - AKI" <[email-masked]>,Liis Köster - AKI <[email-masked]>
Date: Fri, 3 Jul 2026 15:06:54 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere,

Tänan põhjalike selgituste ja vastuse eest!

Teie vastusest saan aru, et seadus kohustab korteriomanikku tema enda 
kontaktandmete edastamist korteriühistule, kuid ei kohusta tema korteris 
elavate isikute (sh üürnike, edaspidi e-kirjas "elanikud") kontaktandmete 
edastamist. Seadus ei keela korteriühistul elanike isikuandmete töötlemist 
teatud tingimuste täitmisel. Leian, et oma esimese pöördumises ma ei 
kirjeldanud valitsevat olukorda piisavalt täpselt, seega pean vajalikuks 
lisada mõned selgitused.

Meie majas on paljud korterid välja üüritud. Korteriomanikud tihti elavad 
teisel aadressil või on hoopis juriidilised isikud. On korteriomanikke, kes 
elavad püsivalt välismaal ja meie maja näitel üks nendest teisel mandril ehk 
vastasajavööndis. Juriidiliste isikute esindajad või klienditugi ei ole 
väljaspool tööaega kättesaadavad ja füüsilisest isikust korteriomanikega 
võib esineda raskusi ühenduse võtmisel. Lihtsaim näide on olukord, kui 
tööülesanded ei võimalda korteriomanikul telefonikõnele vastata.

Iga elaniku tegevus või tegevusetus võib mõjutada teisi elanikke sõltumata 
sellest, kas tegevus või tegevusetus leiavad aset eluruumi piirides või 
väljaspool viimast. Näitena toon olukorrad, milles elanik võib ladustada 
jäätmed ühiselt kasutavatesse ruumidesse või kinnistule, kahjustada teiste 
vara, tekitada tulekahjuohtlikke olukordi (nt visata suitsukonisid aknast 
alla). See ei tähenda, et kõik majas elavad isikud, kes ei ole 
korteriomanikud, käituvad vastutustundetult. Vastupidiselt on palju 
elanikke, kes võivad olla õigusrikkumise tunnistajaks ja saavad olla abiks 
erinevate olukordade lahendamisel. Kõige enam on esinenud olukordi, kui 
avariide likvideerimisel tekkis vajadus siseneda eluruumidesse ja tuvastada 
lekkekoht või teisaldada kanalisatsiooniluugile pargitud sõiduk. Lisaks 
avariidele esineb olukordi, kui sõiduk on vaja teisaldada lumekoristuse, 
teekatteremondi või ehitusmasinate viibimise ajaks. Näiteks toodud juhtumite 
hulgas on aset leidnud sellised, kui korteriomanikuga ei ole õnnestunud 
saada ühendust või korteriomanik ei ole reageerinud mõistliku aja jooksul. 
Pöördumine politseisse ei anna tulemust, sest politsei teatel tegemist on 
eramaaga ja korteriühistu peab korraldama parkimise ise.

Kirjeldatud olukordade leevendamiseks korteriomanikud on leidnud, et 
korteriühistu juhatus peab pidama majaelanike nimekirja ja korteriomanik on 
kohustatud edastama tema korteris elavate isikute kontaktandmed. Tegemist ei 
olnud üldkoosoleku lihtotsusega, mis vajaks üle poole häältest koosolekul 
osalejatest, vaid põhikirja kinnitamisega, milleks on vajalikud üle poole 
häältest kõikidest korteriomanike hulgast.

Korteriühistu juhatus nõustub, et IKÜM art 6 lõike 1 punkt d ei saa olla 
andmete töötlemise õiguslikuks aluseks kõikides näidetena toodud 
olukordades. Tulekahjud on äärmiselt harva esinevad juhtumid ja nendele ei 
ole võimalik tugineda pidevalt.

Korteriühistu tugineb IKÜM art 6 lõike 1 punktile f ja õigustatud huvi 
hinnang oli koostatud aastatel 2020-2021. Õigustatud hinnangus oleme 
märkinud järgneva.

*	Iga elaniku tegevus või tegevusetus võib mõjutada teisi elanikke sõltumata 
sellest, kas tegevus või tegevusetus leiavad aset eluruumi piirides või 
väljaspool viimast .
*	Korterühistu liikmed on otsustanud ja kinnitanud põhikirja, mille kohaselt 
juhatus on kohustatud pidama majaelanike nimekirja ja korteriomanik on 
kohustatud edastama korteriühistule tema korteris elavate isikute nimed ja 
kontaktandmed.
*	Majaelanike nimekirja pidamine kaitseb korteriühistu ja majaelanike huve 
ning on aluseks korteriühistu efektiivsele toimimisele - võimaldab 
operatiivselt ja sõltumata korteriomaniku kättesaadavusest edastada teavet 
majaelanikele ja saada teavet viimastelt, tagada ligipääs tehnosüsteemidele, 
hoiatada hooldus- ja ehitustöödest, samuti ka kahjudest ja muudest 
intsidentidest;
*	Infovahetus elanikega läbi korteriomaniku ei ole alati tõhus, sest 
korteriomanik võib olla kättesaamatu või ei reageeri pöördumisele piisavalt 
kiiresti;
*	Korteriomanike isikuandmetest korteriühistu töötleb nimesid, isikukoode, 
telefoninumbreid ja e-postiaadresse. Mitteomanikest elanike isikuandmetest 
korteriühistu töötleb nimesid, isikukoode, telefoninumbreid ja 
e-postiaadresse.
*	Minimaalsuse printsiibi tagamiseks korteriühistu ei töötle alaealiste 
elanike isikuandmeid ega mitteomanike isikukoode.
*	Paljude elanike nimed ja isikukoodid on igal juhul kättesaadavad 
korteriühistu pangakonto väljavõttest;
*	Isikuandmete töötlemise ajaline ulatus on piiratud järgmiselt: 
korteriomanikel alates korteri omandamisest kuni korteri võõrandamiseni ja 
muudel elanikel alates elama asumisest kuni elukoha vahetuseni.
*	Tegemist on vähetundlike isikuandmetega, mis ei ole delikaatsed.
*	Ligipääs majaelanike nimekirjale on üksnes korteriühistu juhatuse 
liikmetel;
*	Korteriühistu ei avalikusta majaelanike nimekirja. Majaelanike nimekirja 
kantud isikute andmeid edastatakse kolmandatele isikutele andmesubjekti 
nõusolekul, seadusest tuleneva kohustuse või kolmanda isiku õigustatud huvi 
korral.
*	Andmesubjekti huvi, õiguste ja vabaduste riive on minimaalne. Isikuandmeid 
ei kasutata analüütilistel, profileerimise ega reklaami eesmärkidel. 
Andmesubjekti kättesaadavus tema elukohta haldavale asutusele teenib 
andmesubjekti enda, korteriühistu ja teiste elanike huve.

Ma ei saa välistada, et möödunud ajaga on selgunud uusi asjaolusid või 
tekkinud kohtupraktika, ning aastaid tagasi koostatud õigustatud huvi 
analüüs vajab täiendamist. Kui eeldada, et korteriühistul on olemas 
õigustatud huvi isikuandmete töötlemiseks, kas korteriühistul on õigus nõuda 
korteriomanikelt elanike kontaktandmete edastamist vastavalt korteriomanike 
poolt kehtestatud põhikirjale?

Lugupidamisega
Dmitry Panchenko
KÜ Tartu Uus 5 juhatuse liige

On 7/1/26 16:53, info - AKI wrote:

Täname, et pöördusite Andmekaitse Inspektsiooni poole.

Pöördumises selgitate, et korteriühistu põhikirja järgi on korteriomanik 
kohustatud teatama korteriühistule andmeid tema korteris elavate isikute 
kohta, sealhulgas pereliikmete, üürnike ja ajutiste elanike kohta. Samuti 
viitate, et juhatuse pädevuses on ühistu liikmete ja majaelanike nimekirja 
pidamine ning põhikirja kohaselt võib korteriomanikul olla kohustus teatada 
korteriühistule eluruume kasutavate isikute kontaktandmed, eelkõige 
telefoninumber ja e-posti aadress. Palute selgitust, kas selline 
põhikirjaline regulatsioon on andmekaitsenõuetega kooskõlas ning kas 
korteriühistul on õigus nõuda korteriomanikult tema korteris elavate isikute 
kontaktandmete, sealhulgas nime, e-posti aadressi ja telefoninumbri 
esitamist.
Esmalt selgitame, et Andmekaitse Inspektsioon saab selgitustaotlusele 
vastates anda üldisi õigusalaseid selgitusi andmekaitsenormide sisu ja 
rakendamise kohta. Inspektsioon ei anna õigusabi ega saa võtta üle 
korteriühistu põhikirja õiguspärasuse hindamist. Samuti ei saa Inspektsioon 
väljaspool järelevalvemenetlust anda õiguslikult siduvat hinnangut 
konkreetse põhikirjapunkti kehtivusele või õiguspärasusele. Seetõttu on meil 
võimalik vastata Teie pöördumisele selles osas, mis jääb selgitustaotluse 
raamidesse.
Korteriomandi- ja korteriühistuseaduse (KrtS) § 46 lõike 1 järgi on 
korteriomanik kohustatud teatama korteriühistule oma olemasolevate 
sidevahendite andmed, eelkõige telefoninumbri või elektronposti aadressi. 
Sama paragrahvi lõike 2 järgi peab korteriomanik juhul, kui tema elu- või 
asukoht erineb korteriomandi asukohast, teatama korteriühistule ka oma elu- 
või asukoha postiaadressi. Lõike 3 järgi on korteriühistul õigus lugeda 
korteriomaniku elu- või asukohaks korteriomandi asukoht, kui korteriomanik 
ei ole korteriühistule oma elu- või asukoha postiaadressi teatanud. Seega 
reguleerib KrtS § 46 korteriomaniku enda sidevahendite andmete ja vajadusel 
tema elu- või asukoha postiaadressi teatamist korteriühistule. Sellest 
sättest ei tulene eraldi kohustust teatada korteriühistule üürnike, 
pereliikmete või muude korteris viibivate isikute nime, e-posti aadressi või 
telefoninumbrit.
Oleme korteriühistus toimuvat andmetöötlust käsitlevates korduma kippuvates 
küsimustes varasemalt selgitanud, et korteriühistul on oma ülesannete 
täitmiseks vajalik saada korteriomaniku kontaktandmed, näiteks arvete 
saatmiseks või üldkoosoleku kutse edastamiseks. 
<https://www.aki.ee/isikuandmed/kkk/korteriuhistu#k-1> Samas ei ole 
korteriühistul alust nõuda korteriomanikult üürnike, muude pereliikmete või 
tuttavate andmeid, sest korteriühistu ees vastutab korteriomanik. Kui 
korteriühistus on kokku lepitud ühisreeglid, peab korteris viibivaid isikuid 
nendest vajadusel teavitama korteriomanik.
Kui korteriühistu soovib lisaks korteriomaniku andmetele töödelda ka 
korteris elavate teiste isikute kontaktandmeid, peab selleks olema 
isikuandmete kaitse üldmääruse (IKÜM) 
<https://www.aki.ee/isikuandmed/andmetootlejale/tootlemise-oiguslikud-alused> 
artikli 6 kohane õiguslik alus. Põhikiri ei saa iseenesest asendada 
isikuandmete töötlemise õiguslikku alust. Ka põhikirjas ette nähtud andmete 
esitamise kohustus peab olema kooskõlas IKÜM-i põhimõtetega, eelkõige 
seaduslikkuse, läbipaistvuse, eesmärgipärasuse ja minimaalsuse põhimõttega.
Pöördumises toote välja, et korteriühistul on õigustatud huvi töödelda 
elanike kontaktandmeid, arvestades muu hulgas tulekahjusid, veeavariisid, 
vargusi, korrarikkumisi ja kahjujuhtumeid. Selgitame, et õigustatud huvile 
tuginemine võib teatud olukorras võimalik olla, kuid see eeldab enne andmete 
töötlemist sisulist hindamist. Üksnes üldisest viitest korteriühistu või 
majaelanike huvile ei piisa.
Õigustatud huvi alusele tuginemisel 
<https://www.aki.ee/isikuandmed/juhendid-ja-abimaterjalid/oigustatud-huvi> 
peab korteriühistu kui vastutav töötleja olema läbi viinud õigustatud huvi 
analüüsi. Selle käigus tuleb hinnata, milles seisneb konkreetne õigustatud 
huvi, kas just nende isikuandmete töötlemine on selle eesmärgi saavutamiseks 
vajalik ning kas korteriühistu huvi kaalub üles nende isikute õigused ja 
huvid, kelle andmeid soovitakse töödelda. Samuti tuleb hinnata, kas sama 
eesmärki oleks võimalik saavutada vähem riivaval viisil.
Kui korteriühistu töötleb üürnike või teiste elanike kontaktandmeid, peab 
töötlemine olema läbipaistev nende isikute jaoks, kelle andmeid töödeldakse. 
See tähendab, et neile peab olema arusaadav, kes nende andmeid töötleb, 
millisel eesmärgil ja õiguslikul alusel seda tehakse ning millised õigused 
neil oma andmete suhtes on. Kuna Teie kirjeldatud juhul soovitakse andmeid 
saada korteriomaniku kaudu, tuleb ka seda läbipaistvuse ja õiguspärasuse 
hindamisel arvesse võtta.
Samuti märgime, et IKÜM art 6 lõike 1 punkt d ehk eluliste huvide kaitse on 
erandlik õiguslik alus olukordadeks, kus töötlemine on vajalik inimese elu 
või tervise kaitseks. Seda ei saa üldjuhul käsitada alusena püsiva elanike 
kontaktandmete nimekirja pidamiseks.
Täpsemalt saate korteriühistus isikuandmete töötlemise kohta lugeda 
Andmekaitse Inspektsiooni  <http://korteriühistuid käsitlevast 
juhendmaterjalist> korteriühistuid käsitlevast juhendmaterjalist ja 
<https://www.aki.ee/isikuandmed/kkk/korteriuhistu> korteriühistute KKK-st.
Kokkuvõtvalt on KrtS § 46 alusel korteriühistul õigus nõuda eelkõige 
korteriomaniku enda sidevahendite andmeid ning vajadusel tema elu- või 
asukoha postiaadressi. KrtS § 46 ega korteriühistu põhikiri üksinda ei anna 
alust nõuda korteriomanikult üürnike või teiste elanike nime, e-posti 
aadressi ja telefoninumbrit. Selliste andmete töötlemiseks peab olema eraldi 
IKÜM art 6 kohane õiguslik alus ning töötlemine peab vastama 
eesmärgipärasuse, minimaalsuse, läbipaistvuse ja proportsionaalsuse 
põhimõtetele. Kui korteriühistu tugineb õigustatud huvile, peab see tuginema 
õigustatud huvi analüüsile.

Loodame, et neist selgitustest on Teile abi.

Lugupidamisega

Liis Köster
jurist
[email-masked] <mailto:[email-masked]>
ERAELU KAITSE JA RIIGI LÄBIPAISTVUSE EEST
Tatari 39 | 10134 Tallinn | Eesti
LinkedIn 
<https://www.linkedin.com/company/estonian-data-protection-inspectorate/>  | 
<https://www.youtube.com/@andmekaitse> YouTube
 <https://www.aki.ee/>