Subject: Tagasiside EL-i ärikukrtu määruse ettepanekule
From: "Meeli Lindsaar" <[email-masked]>
To: "Justiits- ja Digiministeerium" <[email-masked]>
Cc: "Kerli Ats" <[email-masked]>
Date: Tue, 16 Dec 2025 12:23:48 +0200

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere

Saadan väikese hilinemisega Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja kommentaarid
EL-i ärikukru määruse ettepanekule. Esmalt suur tänu 4. detsembril läbi
viidud seminari eest. Selline kaasamine on teretulnud, annab hea ülevaate
plaanitavatest muudatustest ja esialgsetest tunnetustest, mida väljendasid
teised osalejad. Oleme tänulikud, et kaasasite arutellu ka Eesti
Põllumajandus-Kaubanduskoja.

Kindlasti toetame muudatuste välja töötamist, mis aitavad liikmesriikide
vahelist IT-tehnoloogiliste ebavõrdsust vähendada. Oluline on siinkohal,
et õigusruum pakuks tuge, mitte ei looks piiranguid. Oleme nõus, et Eesti
on erinevate e-teenuste välja töötamises ja kasutamises Euroopas
eesrindlik. Samas Eesti ettevõtjad ja kodanikud soovivad sarnaseid
teenuseid kasutada igal pool Euroopa Liidus, seda nii liikmesriikides kui
EL-i erinevate institutsioonide menetlusprotsessidel. Detsembri alguses
toimunud kohtumisel jäi kõlama välja ütlemine, et ärikukru kaudu pakutavad
e-allkirjastamine, e-tembeldamine, ajatembeldamine ja tõendite käsitlemine
ei saa olema kasutusel EL-i institutsioonides. Juhul kui see nii jääbki,
on määruse eesmärk poolik lahendus.

Määruse kohaselt EBW kaudu tehtud toimingud on õiguslikult võrdväärsed
paberdokumentide esitamisega. Meil on paljud riigi teenused, nt lubade või
toetuste taotlemine, juba suuresti e-keskkonda suunatud. Paberile üleminek
on tagasikäik, nõus. Samas on meie valdkonnas,  põllumajandussektoris
palju vanemaealisi inimesi, kellel on probleeme e-keskkondade kasutamisega
ning kes eelistavad paberkandjal toimetamist. Selline võimalus peab olema
võimalik edaspidigi ning seetõttu me määruse seda mõtet ka toetame.

Suurim küsimus ja probleemkoht on siiski mõjuhinnangu puudumine. Eesti
leiab kindlasti palju erinevaid näiteid kui palju e-teenuste, sh eesti.ee,
x-tee jmt. välja töötamine, juurutamine ning üleval hoidmine maksab. Välja
käidud 65 tuhat eurot esimesel aastal ja 11 tuhat eurot järgmistel
aastatel tundub liialt optimistlik hinnang. Lisaks tuleb arvestada, et
juhul kui süsteemid saavad olema eraalgatuslikud ja erasektori poolt
hallatavad, siis lisandub teenusele kindlasti mingi maksumus. Kui
e-allkirja andmine on täna DigiDoc-s tasuta, siis nt e-arvete keskkondades
on tegemist kuutasudega või e-arve koostamise tasuga, sama on
pangaülekannete puhul. Summad taolistel teenustel ei pruugi olla suured,
kuid kõik e-erateenused kokkuliites, on kulu juba märgatav. Ma arvan, et
neid näited kaustades, saab Eesti poolt mõjuhinnangut oluliselt täiendada.

Seminaril olles ja hiljem järgi mõeldes, tekkis küsimus kas e-identimine
ettevõtja tasandil võiks olla seotud meie äriregistriga?

Annan märku, et soovime olla kursis ettepaneku edasisest menetlusest.
Samuti oleme huvitatud igasugusest infost, mis puudutavad EL komisjoni
uusi algatusi.

Lugupidamisega

Meeli Lindsaar

Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda

Toiduvaldkonna juht

Tel 600 9349 / Mob 5087796