KINNITATUD
Kaitseväe Akadeemia ülema
21.06.2024 käskkirjaga nr 1085

Õppekava nimetus 	Staabiohvitseri kursus (SOK)	
Õppekava nimetus inglise keeles 	Staff Officer Course 	
Õppekava kood	24010	
Õppe tüüp	Täiendusõpe 	
Õppekavarühm	Sõjandus ja riigikaitse	
Õppekava maht 	455 akadeemilist tundi	
Õppe nominaalkestus	12 nädalat	
Õppekoormus 	Täiskoormusega õpe	
Õppeasutus 	Kaitseväe Akadeemia (KVA)	
Õppekeel 	Eesti keel	
Õpiväljundite saavutamiseks vajalikud 
teised keeled	Inglise keel
 	
Õppekava kinnitamine õppeasutuses	KVA ülema 21.06.2024 käskkiri nr 1085	
Kandideerimistingimused	1.	Eelnevalt omandatud kõrghariduse I aste. 
2.	Eelnevalt läbitud Kaitseväe Akadeemia poolt korraldatud täienduskursus „Pataljoni staabiohvitseri kursus“ või „Nooremstaabiohvitseri kursus“ (sh omistatud ohvitseride SVA I). 
3.	Inglise keele oskus NATO STANAG 6001 tasemel 2222 või ALCPT 75 punkti. 
4.	Edasine teenistus planeeritud jalaväebrigaadi, diviisi või muu sama taseme struktuuriüksuse staabis. 	
Õpingute alustamise tingimused 	Suunatud kursusele Kaitseressursside Ameti poolt ja arvatud kursuse nimekirja KVA ülema käskkirjaga. 	
Õppekava eesmärk 	Õppekava eesmärk on anda kursuslasele teadmised ja oskused brigaadi ning diviisi staabitöös osalemiseks.	
Õppekava õpiväljundid 	Õppekava läbimise järel kursuslane: 
1)	mõistab ühendväeliigi ja ühendrelvaliigi põhimõtteid maismaa operatsiooni planeerimisel ja selgitab nende rakendamist Eesti sõjalises riigikaitses;
2)	kannab ajalooliste sündmuste õppetunde üle tänapäeva sõjapidamisse ja oma otsustesse;
3)	planeerib staabiohvitserina brigaadi ja diviisi lahingutegevust oma eriala raames nii rahu- kui sõjaajal; 
4)	arvestab staabitöö käigus relvakonfliktiõiguse reegleid ning langetab kriisiohjamise protsessis Eesti seadusandlusega kooskõlas olevaid otsuseid. 	
Õppekeskkond	Õppeklass	
Koolitajate kvalifikatsioon ning õpi- või töökogemus 	Koolitajad vastavad KVA akadeemiliste töötajate teenistuse korras sätestatud nõuetele ning on teeninud brigaadi või diviisi staabis.	
Õppematerjalid	EKV lahingutegevuse alused. Maaväe ohvitseride ja staabitöö väljaõppejuhend. 2010. Tartu.
Taktikaline planeerimine maaväes (TPM). KVA, 2024. 
Lind, W. S. Manööversõjapidamise käsiraamat. 2014. Tartu.
Leonhard, R. R. Manööversõja kunst. 2013. Tallinn. 
Taktikaline vastane „Punane“ taktika käsiraamat. LuK. 2020.
NATO AJP-3.2 Allied Joint Doctrine for Land Operations. 2022.
NATO ATP-3.2.1 Conduct of Land Tactical Operations. 2022. 
NATO ATP-3.3.1.1 Conduct of Land Tactical Activities. 2022. 
NATO ATP-112 Mission Task Verbs for Use in the Planning and Dissemination fo Orders. 2020.
NATO APP-28 Tactical Planning for Land Forces. 2023. 
1JVBr ja 2JVBr ÜTE.
ESTDIV PSOP. 2024.
ESTDIV TACSOP. 2024.	
Õppekava ülesehituse 
lühikirjeldus	Õppekava koosneb järgmistest õppeainetest: 
1)	ühendväeliigi ja ühendrelvaliigi lahingutegevus;
2)	jalaväebrigaadi lahingutegevuse planeerimine;
3)	diviisi lahingutegevuse planeerimine ja staabi praktika;
4)	sõjalise mõtlemise areng;
5)	relvakonfliktiõigus ja sisejulgeoleku õiguslikud alused.	
Õppekava täitmine	Õppetöö viiakse läbi ainekavade ja tunniplaanide alusel KVA väljaõppeplaanis määratud aegadel.
Õppekava täitmiseks on vaja läbida õppeained positiivse tulemusega. Täiendusõppes varasemate õpingute ja töökogemuse arvestamine ei rakendu.	
Lõpetamisel väljastatavad 
dokumendid	Kursuslasele väljastatakse KVA täiendusõppe lõpudokumentide väljaandmise korra alusel tunnistus või tõend.	
Lõpetamisel omandatav 
sõjaväeline kvalifikatsioon	Õppekava täies mahus läbimine vastab Kaitseväe ohvitseride sõjaväelise väljaõppe nõuete II astmele.	
Lõpetamisel antav auaste	Puudub	
Lõpetamisel antavad õigused	Puudub	
Lisainformatsioon	KVA kodulehel (www.kvak.ee) on leitav KVA-s õppimist sätestav dokumentatsioon.	

STAABIOHVITSERI KURSUSE ÕPPEAINED, NENDE EESMÄRGID JA ÕPIVÄLJUNDID 

TK23.01 Ühendväeliigi ja ühendrelvaliigi lahingutegevus	Maht 78 akadeemilist tundi	
Eesmärk	Õppeaine eesmärgiks on arendada kursuslase teadmisi ja oskusi ühendväeliigi ja ühendrelvaliigi lahingutegevusest maismaa operatsiooni planeerimisel ja juhtimisel.	
Õpiväljundid	Õppeaine läbimise järel kursuslane:
1)	mõistab Vene Föderatsiooni relvajõudude võimeid ja tegutsemist  armee tasemel ning teab vastase võimeid ühendatud strateegilise väejuhatuse tasemel;
2)	mõistab Eesti Kaitseväe ja Kaitseliidu rolli laia riigikaitse käsitluses (sh riigi mobilisatsioonisüsteemi ja kaitseväe lahinguvalmidust);
3)	mõistab NATO rolli Balti regiooni kaitsmisel ühendvägede juhatuse tasemel ning teab erinevate väeliikide ja väejuhatuste võimalikke ülesandeid ühendoperatsioonides;
4)	mõistab ühendrelvaliigi lahingutegevuse teoreetilist käsitlust (sh manööversõjapidamise teooriat) ning selle rakendavust taktikalisel tasandil.	
Hindamine	Eristav	

TK24.03 Jalaväebrigaadi lahingutegevuse planeerimine	Maht 195 akadeemilist tundi	
Eesmärk	Õppeaine eesmärk on arendada kursuslase teadmisi jalaväebrigaadi lahingutegevusest ja anda oskused brigaadi tasandi staabis lahingutegevuse planeerimiseks oma eriala raames.	
Õpiväljundid	Õppeaine läbimise järel kursuslane: 
1)	mõistab jalaväebrigaadi lahingutegevust diviisi raamistikus;
2)	mõistab vastase diviisi võimeid ja tegevust olulisemates taktikalistes tegevustes ning analüüsib seda enda eriala lõikes, eristades brigaadi lahingutegevust mõjutavad faktorid; 
3)	analüüsib jalaväebrigaadi ja selle allüksuste lahinguvõimet enda eriala lõikes ning pakub lahendusi puudujääkide korvamiseks; 
4)	koostab brigaadi lahingukäsu raames enda lahingufunktsiooni lahingukavandi, manöövriskeemi ja vajalikud käsu lisad; 
5)	tegutseb staabiohvitserina jalaväebrigaadi ja erialaväeüksuse staabis lahingutegevuse planeerimisel, ettevalmistamisel ja täideviimisel.	
Hindamine	Eristav	

TK23.04 Diviisi lahingutegevuse planeerimine ja staabi praktika	Maht 78 akadeemilist tundi	
Eesmärk	Õppeaine eesmärk on arendada kursuslase teadmisi maismaaoperatsioonist ja anda oskused diviisi tasandi staabis lahingutegevuse planeerimiseks oma eriala raames.	
Õpiväljundid	Õppeaine läbimise järel kursuslane:  
1)	selgitab diviisi võimeid ja lahingutegevuse põhimõtteid erinevates lahinguliikides;
2)	mõistab diviisi lahingutegevuse juhtimistsüklit ja planeerimise põhimõtteid erinevate ühendfunktsioonide lõikes;
3)	tegutseb staabiohvitserina diviisi staabis oma eriala lõikes lahingutegevuse planeerimisel, ettevalmistamisel ja täideviimisel.	
Hindamine	Eristav	

ST24.01 Sõjalise mõtlemise areng	Maht 26 akadeemilist tundi	
Eesmärk	Õppeaine eesmärgiks on anda kursuslasele ülevaade tuntumate sõjateoreetikute seisukohtadest ja sõjalise mõtlemise arengust, et paremini mõista sõjapidamisega seotud küsimusi minevikus ja tänapäeval.	
Õpiväljundid	Õppeaine läbimise järel kursuslane:
1)	teab sõjapidamist oluliselt mõjutanud tegureid ja sündmusi ajaloos;
2)	nimetab tuntumaid sõjateoreetikuid ja teab nende seisukohti;
3)	oskab üle kanda ajalooliste näidete tähtsust tänapäeva sõjapidamise konteksti.	
Hindamine	Mitteeristav	

ST24.02 Relvakonfliktiõigus ja sisejulgeoleku õiguslikud alused	Maht 78 akadeemilist tundi	
Eesmärk	Õppeaine eesmärk on süvendada kursuslaste teadmisi relvakonfliktiõiguse rakendamisest operatsioonide planeerimisel ja läbiviimisel ning siseriikliku kriisiohje protseduuridest ja piirangutest.	
Õpiväljundid	Õppeaine läbimise järel kursuslane: 
1)	rakendab staabitöö planeerimise protsessis ja lahingutegevuse käigus relvakonfliktiõiguse reegleid ja printsiipe;
2)	langetab kriisiohjamise protsessis Eesti seadusandlusega kooskõlas olevaid otsuseid;
3)	mõistab teemaga seotud inglisekeelseid materjale.	
Hindamine	Mitteeristav