Subject: Arvamuse andmine töövaidluse lahendamise seaduse muutmise seaduse eelnõule
From: Tööinspektsioon <[email-masked]>
To: "info - MKM" <[email-masked]>
Cc: Liis Tõnismaa - MKM <[email-masked]>
Date: Fri, 26 Jun 2026 08:40:01 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Täname võimaluse eest avaldada arvamust töövaidluste lahendamise seaduse 
(TvLS) muutmise seaduse eelnõule.

TvLS muutmise väljatöötamiskavatsusele arvamust andes (02.03.2026 nr 
1.1-7/9-3) ütles Tööinspektsioon (TI), et toetab igati mõtet alustavatele 
töövaidluskomisjoni (TVK) juhatajatele tagada sisseelamiseks mentor ja nende 
arengut toetada koolitusprogrammiga ning leidis, et kehtiva regulatsiooni 
ülevaatamine on kahtlemata vajalik. TI tõi väljatöötamiskavatsusele antud 
arvamuses välja, et TVK juhatajad on ametnikud avaliku teenistuse seaduse 
(ATS) mõttes TvLS-is sätestatud erisustega ja kehtiva õiguse kohaselt neile 
kohaldub mh ka ATS § 31 ning eelnimetatud §-i lg 3 kohaselt otsustab 
ametniku koolitusvajaduse ametniku vahetu juht või kõrgemalseisev juht kuid 
kehtivast TvLS-ist ei selgu üheselt kes on TVK juhataja vahetu juht või 
kõrgemalseisev juht, st kellele ametnik teenistusalaselt allub.

06.05.2026 kirjas nr 1.1-7/694-1 „Arvamuse andmine töövaidluse lahendamise 
seaduse muutmise seaduse eelnõule“ TI tunnustas, et olulistes küsimustes on 
eelnõu ettevalmistaja arvestanud TI ja TVK juhatajate poolt antud sisendiga 
ning on asunud korraldama seaduse tasandil selgemalt TVK juhatajate 
värbamise, töö kvaliteedi tagamise ja hindamise temaatikat, kuid tõi välja 
ka mõned probleemkohad, mis vajaksid täiendavalt läbimõtlemist:

1) seletuskirjas väidetu „TVK juhatajad on oma töös sõltumatud“ on ebatäpne 
ning sõltumatus vajab selgemalt lahti kirjutamist;
2) kavandatavatest muudatustest ei selgu endiselt kes on TVK juhataja vahetu 
juht või kõrgemalseisev juht küll aga antakse TI-le § 72 muudatusega õigus 
määrata alustavale TVK juhatajale teiste töövaidluskomisjoni juhatajate 
seast mentor ning mentorile pannakse aruandekohustus TI ees ning antakse 
omakorda TI-le volitus teha valdkonna eest vastutavale ministrile ettepanek 
vabastada TVK juhataja ametist ATS § 95 alusel ametikoha nõuetele vastamata 
jätmise tõttu;
3) TvLS § 73 lg-s 2 nimetatud koolituste läbiviimiseks ei ole käesoleval 
ajal TI eelarves TVK juhatajate koolitamiseks ette nähtud vahendeid ning 
eelnõuga kavandatud TVK juhatajate koolituse läbiviimiseks on vajalik 
eraldada MKM-l täiendavad vahendid TI eelarvesse.
4) eelnõu seletuskirja täiendamise vajadus ja tuua välja arvestuslikud kulud 
ning selle katteallikad. TI hinnangul on vajalike koolituste maksumuseks ca 
3000 eurot aastas ühele TVK juhatajale ning seega arvestuslikult kuluks 
koolitustele kokku kuni 24 000 kuni 30 000 eurot/aastas. Rõhutasime, et 
koolituste rahastamiseks ei saa seaduse seletuskirjas viidata 
välisvahenditele, sest kui seadusandja näeb ette mingi püsiva kohustuse, 
siis ei saa jääda lootma välisrahastuse programmidele, mis on oma loomult 
juhuslikku laadi ning kindlale sihtgrupile ja suunitlusega.
5) eriti oluliseks pidasime rõhutada, et ametisolevate juhatajate hinnangul 
on TvLS-i muudatustes piisavalt ammendavalt reguleeritud uue juhataja 
ametisse nimetamisel tema sobivuse hindamine ja mentorlusperioodi lõppedes 
vajadusel ka ametist tagasikutsumise võimalused ning ametis olevate 
juhatajatele sobivuse hindamise testi tegemise nõude asemel tuleks 
keskenduda läbimõeldud ning piisavate koolituste tagamisele ja 
korraldamisele.

Täname, et eelnõu ettevalmistaja on arvestanud TI ja TVK juhatajate 
ettepanekuga ning arvamuse avaldamiseks saadetud eelnõus loobunud plaanist 
(15.04.2026 eelnõu nr 2-2/1378-1) kehtestada juba ametis olevatele TVK 
juhatajatele ametisobivuse hindamiseks uue testi tegemise nõue.

Arvamuse andmiseks saadetud eelnõu osas teeb TI koostöös TVK juhatajatega 
järgmised arvamused ja tähelepanekud:

1) § 7 lõigete 4-6 kehtetuks tunnistamisega nõustume täielikult;

2) § 71 lg 2 osas teeme ettepaneku õigusselguse mõttes sõna „komisjon“ 
asemel kasutada sõna „hindamiskomisjon“. Põhjendus: kehtiv TvLS § 4 lg 1 
ütleb: Töövaidluskomisjon (edaspidi ka komisjon) ning kui lisanduks § 7 1 lg 
2 kus öeldakse /hindab komisjon/, siis koostoimes § 4 lg 1 võib see ajada 
segadusse ja jätta eksliku mulje justkui § 71 lg 2 oleks mõeldud TVK-d ning 
terminoloogia peaks § 7 1 lg 2 ja lg 3 olema ühtne ning lg 3 kasutab 
terminit „hindamiskomisjon“;

3) § 72 lg-s 1 soovitakse sätestada: Tööinspektsioon määrab alustavale 
töövaidluskomisjoni juhatajale teiste töövaidluskomisjoni juhatajate seast 
mentori kuni 12 kuuks ametikohale asumisest arvates, arvestades alustava 
töövaidluskomisjoni juhataja varasemat töökogemust ja tema vajadusi. 
Mentoriks nimetatud töövaidluskomisjoni juhatajale makstakse 
mentorlusperioodi eest lisatasu vastavalt poolte kokkuleppele.

a) TVK juhatajad on arvamusel, et alustavale juhatajale võiks määrata esmalt 
üheks kuuks mentori ning siis, kui mentor peab seda vajalikuks, pikendada 
mentorluse perioodi kokku kuni 4 kuuni. TVK juhatajad soovivad juhtida 
tähelepanu sellele, et kui TI arvestab alustavale juhatajale mentori 
määramisel juhataja varasemat töökogemust ja vajadusi, siis oleks tegemist 
nagu TI poolse sisulise hindamisega aga pole arusaadav, kes ja mille pinnalt 
seda vajadust hindab. Jääb arusaamatuks, millised vajadusi siinkohal silmas 
peetakse, olukorras, kus ka käesoleva eelnõu § 71 nähakse ette, et juhataja 
peaks vastama nõuetele. Lisaks puudub TI-l pädevus hinnata sisuliselt TVK 
juhataja teadmisi. TVK juhatajad on ühel meelel, et 12 kuu pikkune periood 
on liiga pikk (sest ametisse astudes peab juhataja omama vastavaid teadmisi) 
ning maksimaalselt 4 kuud mentorlust oleks piisav. Lisaks on TVK juhatajad 
ühel meelel, et mentori määramine peaks olema samasugune/kõikide puhul 
võrdne, ehk igale alustavale juhatajale alati määratakse mentor. Mentor, 
kelleks on pädev ja kogenud TVK juhataja on pädev hindama, kas alustav 
juhata vajab pikemat perioodi (kuni 4 kuud) mentori tuge või ei vaja;

b) peame väga oluliseks märkida, et 15.04.2026 saadetud eelnõu § 72 lg 1 
viimane lause oli: „Mentoriks nimetatud töövaidluskomisjoni juhatajale 
makstakse mentorlusperioodi eest lisatasu viis protsenti ametipalgast.“ kuid 
käesolevas, arvamuse avaldamiseks saadetud eelnõus on /lisatasu vastavalt 
poolte kokkuleppele/;

TI ei nõustu ei nõustu § 72 lg 1 viimase lause sõnastusega, sest see 
vähendab õigusselgust ja seab mentoriks oleva TVK juhataja sõltuvussuhtesse 
TI-st, st vähendab talle võrreldes kehtiva TvLS-iga ja ATS-iga antud 
isikulist sõltumatust ja seda tuleb lugeda väga oluliseks riiveks. Suureneb 
oluliselt ebavõrdse kohtlemise võimalus, mis omakorda toob kaasa ka 
korruptsiooniriski esinemise võimaluse. Samuti on väga oluline ära märkida, 
et avalikus teenistuses ei ole lepinguõiguse (TLS) mõttes pooli, TVK 
juhataja on teenistussuhtes riigiga vt ATS § 7 lg 1 (seadusandja ei ole 
siiani soovinud selgelt ja üheselt mõistetavalt seaduse tasandil reguleerida 
kas TVK juhatajal on teenistuslikus mõttes alluvussuhe või mitte kuigi TVK 
juhataja on ATS mõttes ametnik) ning ATS loogika kohaselt ametnikuga riik 
kokkuleppeid ei sõlmi (kehtiv ATS lubab ainult § 87 lg 4 
(etteteatamistähtaeg) kokkulepet. Olemuselt on mentorluse eest makstava tasu 
näol tegemist ühe palgakomponendiga s.o. lisatasuga, ehk muutuvpalgaga, ATS 
§ 61 lg 5 mõttes (§ 61 TVK juhatajatele ei laiene) ja arvestades TvLS-is ja 
avalikus teenistuses üldse sätestatud palga kujunemise läbipaistvuse 
põhimõtet (mis on üks suurimaid ametnikule laienevaid sõltumatuse 
garantiisid), ei täida kokkulepe seda eesmärki;

c) lisaks eeltoodule teeme ettepaneku õigusselguse mõttes täpsustada 
sõnastust ja /alustavale töövaidluskomisjoni juhatajale teiste 
töövaidluskomisjoni juhatajate seast/ kirjutada: /alustavale juhatajale 
ametis olevate töövaidluskomisjoni juhatajate seast/.

4) § 72 lg-s 2 soovitakse sätestada: Mentor annab Tööinspektsioonile 
alustava töövaidluskomisjoni juhataja kohta kirjaliku hinnangu hiljemalt 
mentorlusperioodi lõpuks. Kui mentori antud hinnangust nähtub, et 
töövaidluskomisjoni juhataja ei vasta ametikoha nõuetele, võib 
Tööinspektsioon teha valdkonna eest vastutavale ministrile ettepaneku 
vabastada töövaidluskomisjoni juhataja ametist avaliku teenistuse seaduse § 
95 alusel ametikoha nõuetele vastamata jätmise tõttu.

TVK juhatajad paluvad § 72 lg 2 sõnastust muuta nii, et tuleks välja järgnev 
mõte: kui mentori antud hinnangust nähtub, et töövaidluskomisjoni juhataja 
ei vasta ametikoha nõuetele, siis on Tööinspektsioon kohustatud sellest 
teavitama MKM-i ja alustavat juhatajat ning MKM peab olukorra hindamiseks ja 
seisukoha kujundamiseks kutsuma kokku hindamiskomisjoni ning kohaldub eelnõu 
§ 74 lg 2. TVK juhatajate üksmeelne seisukoht on see, et kui mentor 
mentorlusperioodi lõpuks asub seisukohale, et alustav juhataja ei oma 
vastavaid teadmisi ega vasta nõuetele, siis TI on kohustatud sellest MKMi 
teavitama. Seejärel komisjon hindab alustava juhata sobivust eelnõu § 74 
lg-2 sätestatud korras. Põhjusel, et TI-l ei ole pädevust sisuliselt hinnata 
alustava juhatava teadmisi ja vastavust ametikohale, siis ei saa olla TI-l 
kaalutlust ega otsustust kas üldse ja kuidas mentori tagasisidele 
reageerida.

5) palume paragrahv 73 lg 1 asendada sõna „arenguvajadusi“ sõnaga 
„koolitusvajadusi“ ja „räägitakse läbi järgmise perioodi eesmärgid“; 
asendada „antakse tagasisidet tema töö kohta“ „antakse tagasisidet tema töö 
kohta statistilistest andmetest lähtuvalt“ ning teeme sellest johtuvalt 
ettepaneku § 73 lg 1 sõnastamiseks: Tööinspektsioon peab vähemalt üks kord 
aastas töövaidluskomisjoni juhatajaga koostöövestluse, mille käigus 
arutatakse töövaidluskomisjoni juhataja koolitusvajadusi ja töötingimusi 
ning  antakse tagasisidet tema töö kohta statistilistest andmetest 
lähtuvalt.  Koostöövestluse tulemus vormistatakse kirjalikku taasesitamist 
võimaldavas vormis, kohaldatakse juurdepääsupiirangut.

TVK juhatajad märgivad, et ei ole üheselt selge, mis on koostöövestluse 
eesmärk ja mõte, mida selle käigus hinnatakse ja arutatakse. Jääb 
arusaamatuks, kuidas saab TI hinnata TVK juhataja arenguvajadust. Kõik TVK 
juhatajat on ühisel seisukohal, et TI ei saa hinnata juhataja 
arenguvajadusi, vaid koostöövestlus võikski pigem keskenduda juhataja 
koolitusvajadustele, töötingimustele, statistilistele andmetele jne. Lisaks 
ei saa arenguvestluse käigus rääkida läbi järgmiste perioodide eesmärgid, 
sest TVK juhataja eesmärgid tulenevad seadusest. TVK juhatajal ei saa olla 
muid eesmärke, kui seaduses on sätestatud. Lisaks jääb ebaselgeks, kuidas 
saab koostöövestluse käigus anda tagasisidet juhataja töö kohta, kui TI-l 
puudub pädevus TVK juhataja töö sisuliseks hindamiseks.

Lisaks peavad TVK juhatajad ebamõistlikuks, et juhataja esimesel ametisoleku 
aastal peetakse koostöövestlus vähemalt kaks korda. Arvestades, et alustaval 
juhatajal on mentor, siis on kaks koostöövestlust ebamõistlik/ebavajalik;

6) palume § 73 lg 2 muuta lauset „koolituskava, milles märgib kohustuslike 
koolituste mahu“ ja kirjutada „koolituskava, milles märgib kohustuslike ja 
individuaalsete koolituste mahu“, sest lisaks kohustuslikele koolitustele, 
peaksid olema tagatud ka koolitused, lähtudes TVK juhatajate 
individuaalsetest/reaalsetest vajadustest. Sest kohustuslikud koolitused, 
mida pakutakse ei vasta alati TVK juhatajate reaalsetele vajadustele ja 
ootustele;

7) TVK juhatajad soovivad, et §73 lg-s 3 sõnad „vajaduse korral“ välja 
jätta, sest TVK juhatajad on seisukohal, et koostöövestluste ja koolituste 
korraldamise korra peab TI igal juhul kehtestama. Siis saab konkreetseid 
reegleid ja korda paika panna ja sisemist korda on tunduvalt lihtsam muuta 
kui seadust. TI nõustub TVK juhatajate väitega, et sisemisi regulatsioone on 
oluliselt lihtsam kehtestada ja ajakohastada kui seadusi või ministri, 
Vabariigi Valitsuse määrusi kuid ei näe väga suurt probleemi selles, kui 
seadusandja jätab nö lahtised käed. Samas mööname, et kui seadusandja lubab 
sisemise regulatsiooni kehtestada vajaduse korral, siis võib see kaasa tuua 
erimeelsusi, et mida siis pidada vajaduseks ja mida mitte;

8) § 74 lg 1 osas teeme ettepaneku sõnastust muuta ja kirjutada: /käesoleva 
seaduse § 7 1 lõikes 2 nimetatud hindamiskomisjonile/;

9) § 74 lg 2, 3, 4 teeme ettepaneku kasutada „Komisjon“ asemel 
„hindamiskomisjon“

Eelnõu seletuskirja osas täname, et TI ja TVK juhatajate varasemat arvamust 
on arvesse võetud ning seletuskirja täiendatud. Meie hinnangul väärib eriti 
esiletoomist, et seletuskirjas on ära märgitud järgnev:

Sissejuhatus 1.1 Sisukokkuvõte alates 3 lõik: / Ei ole alust arvata, et 
juhataja oskused ja teadmised, mida kaasuse lahendamise ülesande põhjal 
hinnatakse, võiksid ametis olemise ajal väheneda sellisel määral, et inimene 
ei sobi enam TVK juhataja ülesandeid täitma/.

- Seaduse eesmärk, lk 3 ülevalt 3-nda lõigu 3-s lause: Uue ametiga 
kohanemise teeb keeruliseks muu hulgas asjaolu, et TVK juhataja töö on 
olemuselt iseseisev (üksi menetluse ja istungite juhtimine, töövaidluses 
otsuse tegemine jne), kuivõrd TVK juhataja on oma töös sõltumatu.

Kuigi seletuskirja on täiendatud vastavalt meie 06.05 tähelepanekutele kuid 
siiski vajaks TI hinnangul lause: /Uue ametiga kohanemise teeb keeruliseks 
muu hulgas asjaolu, et TVK juhataja töö on olemuselt iseseisev (üksi 
menetluse ja istungite juhtimine, töövaidluses otsuse tegemine jne)/ 
muutmist järgmistel põhjustel: TVK juhataja on TvLS mõttes töövaidluse 
lahendamise menetluse juht kuid praegusest sõnastusest võib jääda eksitav 
mulje just nagu TVK= TVK juhataja Ha sellest johtuvalt teeme ettepaneku 
Seaduse eesmärk, lk 3 ülevalt 3-nda lõigu 3-s lause sõnastuseks: /Uue 
ametiga kohanemise teeb keeruliseks muu hulgas asjaolu, et TVK juhataja 
ülesandeks on olla menetluse juht, kelle ülesanne on tagada vaidluse 
õiglane, erapooletu ja seadusele vastav lahendamine lühikese aja ja 
võimalikult väikeste kuludega ning seejuures peab talle olema talle tagatud 
täielik sõltumatus töövaidluse lahendamiseks vajalike otsustuste tegemisel/.

3. Eelnõu sisu ja võrdlev analüüs:

- lk 4 alt viimane lõik on kirjas: /„Lõike 1 kohaselt määrab Tööinspektsioon 
alustavale TVK juhatajale teiste töövaidluskomisjoni juhatajate seast 
mentori kuni 12 kuuks alates ametikohale asumises/.“

TI leiab, et lause vajaks täpsustamist, sest ei ole üheselt selge keda 
mõeldakse „teiste töövaidluskomisjoni juhatajate“ all ning teeme ettepaneku 
sõnastuseks: /Lõike 1 kohaselt määrab Tööinspektsioon alustavale TVK 
juhatajale ametis olevate töövaidluskomisjoni juhatajate seast mentori kuni 
12 kuuks alates ametikohale asumisest/“

- lk 4 alt viimases lõigus olev lause: „Uue ametiga kohanemise teeb 
keeruliseks muu hulgas asjaolu, et TVK juhataja töö on olemuselt iseseisev 
(üksi menetluse ja istungite juhtimine, töövaidluse kohta otsuse tegemine 
jne), kuivõrd TVK juhataja on oma töös sõltumatu.“

TI hinnangul ei ole vajadust õigusalaste teadmiste ja ametioskuste 
vajadusest rääkimisel sõltumatust mainida ja teeme eelnimetatud lause kui 
ebavajalik lk 4 alt viimasest lõigust välja jätta.

- lk 5 ülevalt 2. lõik: /„Kuivõrd mentori ülesandeid täitval TVK juhatajal 
tekib lisakoormus, peab mentori ülesannete täitmine olema tasustatud. 
Seetõttu makstakse mentoriks nimetatud TVK juhatajale mentorlusperioodi eest 
lisatasu 5% ametipalgast./“

TI märgib, et see lause on vastuolus eelnõus oleva § 72 lg 1 viimase 
lausega: /„Mentoriks nimetatud töövaidluskomisjoni juhatajale makstakse 
mentorlusperioodi eest lisatasu vastavalt poolte kokkuleppele./“

Teeme ettepaneku viia eelnõu § 72 lg 1 viimase lause viia kooskõlla 
seletuskirjaga. Argumendid, miks mentorile on põhjendatud määrata seadusega 
kindlas määras tasu on ära toodud ülal § 72 lg-s 1 muudatusettepaneku 
juures.

- lk 4 ülevalt 4 lõik 2 ja 3 lause: /„Lisaks on TVK juhatajad oma töös 
sõltumatud, mistõttu ei saa nende sobivust hinnata Tööinspektsioon ega MKM. 
Seega nähakse hinnangu andmise kohustus ette mentorile, kelleks on teine TVK 
juhataja, ning hinnang antakse mentorluse lõppedes“/

ei ole TI hinnangul kohane. Praegu kehtiva TvLS seletuskirjas ja käesoleva 
eelnõu seletuskirja lk 3 3-ndas lõigus on selgelt öeldud, et „Sõltumatus 
tähendab antud juhul eelkõige seda, et TVK kui kohtuväline töövaidluseid 
lahendav organ on töövaidluse lahendamise menetluslikes küsimustes ja 
lahendite tegemisel sõltumatu ja võtab töövaidlust lahendades aluseks 
siseriiklikud õigusaktid, eelkõige töölepingu seaduse ja muud töösuhteid 
reguleerivad õigusaktid, Eestile siduvad välislepingud, sealhulgas Euroopa 
Liidu õigusaktid ning poolte töösuhet reguleerivad eeskirjad ja muud poolte 
vahel kehtivad kirjalikud kokkulepped, pidades sealhulgas silmas ka 
töösuhtele kohaldatava riigi õigust. Sõltumatus ei ole TVK juhataja kui 
isiku privileeg, vaid see on eeldus on TVK-l kui töövaidlust lahendaval 
organil ja ka TVK juhatajal kui kollektiivse organi liikmel neil lasuvate 
kohtuvälise töövaidluse lahendamise funktsiooni kohaseks täitmiseks.“ ning 
seega ei haaku mitte kuidagi lk 4 ülevalt 4 lõik 2 ja 3 lause: „Lisaks on 
TVK juhatajad oma töös sõltumatud, mistõttu ei saa nende sobivust hinnata 
Tööinspektsioon ega MKM“ seletuskirja lk 3 3-ndas lõigus öelduga.

Teeme ettepaneku lk 4 ülevalt 4 lõik 2 ja 3 lause: „Lisaks on TVK juhatajad 
oma töös sõltumatud, mistõttu ei saa nende sobivust hinnata Tööinspektsioon 
ega MKM. „ sõnastada ümber: „ TVK juhataja teadmiste ja oskuste vastavuse 
hindamist ei saa teha Tööinspektsioon ega MKM, sest see seaks ohtu TVK 
juhataja sõltumatuse teha iseseisevalt töövaidluse menetluse suunamisel 
otsustusi. Arvestada tuleb ka sellega, et ning töövaidluse lahendamises ei 
ole ette nähtud kaebe- ega vaidemenetlust, st tehtud otsustuste menetluse 
ega sisu õiguspärasuste tagantjärgi halduskontrolli.“

Vabariigi Valitsuse 22.12. 2022 määrusega nr 180 Hea õigusloome ja 
normitehnika eeskiri (HÕNTE) § 47 lg 1 järgi tuleb eelnõu seletuskirjas 
käsitleda eelnõu rakendamisega seotud vajalikke kulusid. Normitehnika 
käsiraamatus on öeldud, et eelnõu seletuskiri peab sisaldama adekvaatset 
teavet õigusakti rakendamiseks planeeritud vajalike tugitegevuste ja kulude 
kohta. Õiguskantsler on juhtinud näiteks KOV-i (06.01.2022 kiri nr 
7-5/220026/2200115) tähelepanu sellele, et KOV õigusakti seletuskirjas peab 
hindama vajalike kulude mahtu.

Palume seletuskirja lisada TVK juhatajate koolituste ja mentorlusega 
seonduvad kulud selgemini ning välja tuua ka numbriliselt eelduslikud kulud 
üheks kalendriaastaks. TI hinnangul on vajalike koolituste maksumuseks ca 
3000 eurot aastas ühele TVK juhatajale ning seega arvestuslikult kuluks 
koolitustele kokku kuni 24 000 kuni 30 000 eurot/aastas. Rõhutasime, et 
koolituste rahastamiseks ei saa seaduse seletuskirjas viidata 
välisvahenditele, sest kui seadusandja näeb ette mingi püsiva kohustuse, 
siis ei saa jääda lootma välisrahastuse programmidele, mis on oma loomult 
juhuslikku laadi ning kindlale sihtgrupile ja suunitlusega.

-- 
Lugupidamisega

Ene Kivineem
õigusnõunik
Tööinspektsioon
--------------------------------------
[email-masked]
5919107

www.ti.ee
iseteenindus.ti.ee

Tööinspektsioon - asjatundlik, usaldusväärne, lahendustele orienteeritud

Käesoleva e-kirja sisu ja sellele lisatud dokumendid on mõeldud kasutamiseks 
ainult adressaadile ja võivad sisaldada teavet, mis on konfidentsiaalne või 
muul viisil kaitstud avalikustamise eest. Teates sisalduva informatsiooni 
igasugune kasutamine, kopeerimine, avaldamine või levitamine on keelatud. 
Kui olete saanud antud sõnumi ekslikult, siis palume teil võtta ühendust 
selle saatjaga ja kustutada teade ning kõik koopiad ja manused.