Subject: FW: Palume abi SHS tõlgendamisel
From: "Info - SOM" <[email-masked]>
To: "Info - SOM" <[email-masked]>
Date: Mon, 13 Oct 2025 12:17:02 +0300

From: Ulli Luide <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >
Sent: Thursday, October 9, 2025 9:01 AM
To: Kati Nõlvak - SOM <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >; 
Merike Võsotskaja - SOM <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >
Subject: Palume abi SHS tõlgendamisel
Importance: High

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere

Kasutangi kohe võimalust abi paluda meie kohtumise lainel ja mainin kohe 
ära, olen valmis ka suuliselt selgitama ja arutama, kui nii on lihtsam. 😊

Nimelt sooviks veidi õiguslikku tõlgendust/selgust järgnevas:

Kui inimene elab sisuliselt (rehabiliteerival) teenusel, st talle on tagatud 
majutus, toit, riided, majapidamistarbed ja kõik muu eluks vajalik, siis kas 
toimetulekutoetuse maksmine (sh TT-piiri maksmine) on põhjendatud? Samas ei 
ole ta ei üldhooldusteenusel ega erihoolekande teenusel, mille osas teeb 
seadus selged välistused.

Ühelt poolt on selge, et toetuse eesmärk on tagada minimaalsed vahendid 
esmavajaduste rahuldamiseks (§131). Sellisel juhul on aga inimese 
esmavajadused tagatud. Kui tekib vajadus ravimite vms järele, maksame 
kohalikku sissetulekust sõltuvat toetust. Ehk et küsimus pole selles, et me 
ei sooviks aidata inimesi, vaid selles, kuidas on õiguslikult korrektne 
aidata.

Samuti, lugedes üldhoodlusteenuse ja ööpäevase majutusega erihoole, 
asenduskodu ja kinnipidamisasutuse erisust (§132 lg 7), on selge, et suund 
on öelda, et teenused, kus inimesele on kõik esmavajalik tagatud, toetust, 
sh toimetulekupiiri, ei maksta.

Näiteks on Tallinna linnas sotsiaal-ja majutusteenus ja ka seal on meil üks 
üksus, kus on tagatud 3 korda toitlustus, ööbimine, tugi, juhendamine, 
hooldus, hügieenivahendid, riided jms. See on üksus, kus me TTT ei maksa, 
sest oleme lähtunud sellest samast loogikast – sisult pm üldhooldusteenuse 
sarnane teenus, kus kõik on tagatud. Jätame neile kätte taskuraha 
elatusmiinimumi komponentide põhjal ja ülejäänu sissetulekust maksavad nad 
ise teenuse tarbeks ja linn siis tegelikult katab veel suurema osa teenuse 
tegelikust kulust. Jällegi, sissetulekust sõltuvale toetusele neil õigus on 
olemas.

Ma olen ka varasemalt sellele §-ile tähelepanu juhtinud ja palunud uuesti 
läbi mõelda (VTK ettevalmistamise raames), mida ikkagi tegelikult tahetakse 
öelda ja vast saab sõnastada selle teenuste üleselt (st oluline ei ole 
teenuse nimi vaid sisu). Siin ei saa vaielda ka selle üle, et need välja 
toodud teenused on kuidagi riiklikult rahastatud. Jah, osaliselt on, sh 
üldhooldus nüüd, aga säte oli paigas juba aastaid tagasi, kui üldhoolduse 
maksis inimene ise, äärmisel juhul KOV abiga.

Kui nüüd inimene on teenusel mõne MTÜ juures, kes toimetab annetuste ja 
toetuste näol, tema elu on korraldatud, kõik on tagatud, kas siis tekib 
õigus TTT-le? Siin vb vastaks veel, et jah, et ikkagi ju kaasnevad eluga 
mingi jooksvad kulud, vb soovib lapsele midagi saata/kinkida/osta….

Aga asjad ei ole kunagi nii lihtsad ja et oleks keerukam, siis lastakse 
üldiselt sellistel teenustel inimesel teha ka tööd, aga töö eest palka ei 
maksta, sest see läheb elamiskulude tagamiseks . see on tavapärane praktika.

Samas ei pruugi kõik suuta töötada… Aga kui hakkame uurima, mis töö see on 
ja kas ka leping on või kuidas ikkagi saab lepinguta, selgub, et „tegelikult 
polegi nagu töö ja eriti keegi ei tee nkn“. Aga tegelikult on töö ja 
teevad – nt lõhutakse puid, aga mitte siis oma tarbeks, mis oleks OK, vaid 
müügiks. Tulu läheb MTÜ-le, kes pakubki abi nendele inimestele. 😊

Vahel tullakse nendel juhtudel ka majutusteenuse lepinguga, kus on samuti 
kirjas, et majutusteenus sisaldab kõike (sh elamist, toitu, kõiki eluks 
vajalikke vahendeid) ja tasuda on igakuiselt vaja X € ja loodetakse sellega 
veel saada lisaks TT piirile eluasemekulude tasumist (kas või üüri näol). 
Eluasemekulusid me ei ole minu teada kunagi maksnud, TT piiri osas on aegade 
jooksul olnud erinevaid lähenemisi erinevatel LOV-idel (mis nüüd siis on 
välja ilmunud).

Näiteks Tallinnas toimetavad selliselt MTÜ Living Israel, aga ka 
Päästearmee. Teenus ise on oluline ja väärtuslik, vabalt võiks olla 
rahaliselt toetatud KOV-i poolt, aga kas just TTT kaudu. Aga lugu ongi 
parajalt segane ja tekib ikkagi küsimus, kuidas TTT või TT-piir siia 
haakuvad?

Lisaks tahetakse siis mistahes omavalitsusest tulnud inimesele teha RR kanne 
teenuse osutamise kohta ja ka see on probleem, sest teatavasti on RRS-i 
kohaselt selleks pigem viibimiskoht. Samas saab vaielda, kas selline MTÜ oma 
tegevusega on hoolekandeasutus. Tegelikult ju nagu on, aga ka see mõiste on 
seaduses väga napi selgitusega - käesolevas seaduses (SHS) nimetatud 
sotsiaalteenust osutav asutus – kas SHS peab silmas ainult 13 kohustuslikku 
teenust (kuigi paljud teenused ei ole hoolekande asutusega otseselt seotud, 
nt tugiisik jms kodus osutatavad teenused) või läheb arvesse ka see, et SHS 
annab õiguse luua muid sotsiaalhoolekandelisi teenuseid omavalitsustele 
(meil on see sotsiaal-ja majutusteenus, mis olemuselt on hoolekandeasutus).

See on veel eraldi küsimus. 😊 Toon lihtsalt välja, et näidata, kui 
kompleksne see teema on.

Võime ka arutada ühiselt – mul on 2 LOV-i pigem eri arvamustega, ise oskaks 
nii ja naapidi väidelda.

Tegelikult on ju teisigi KOV-e, kelle poole selliseid teenuse kasutajaid 
pöördub – nt Lootuse Küla (sain aru, et seal Haapsalu ja Saue rahvast palju, 
kes ka TTT taotlevad – mh on Lootuse Külas töö tegemine päris suures mahus 
nõutav, aga samuti tasustamata…).

Vb peaks hoopis teenuse osutajad ka punti võtma arutelu tarbeks?

Oluline oleks, et meil oleks ühtne arusaam riigis ja vb saab ka seadust 
natuke selgemaks ühel hetkel.

Mäletan, et VTK eelsetest aruteludest käis läbi ka §134 lg 4 täiendava 
punkti lisamine, mis (vist) ütleks, et kui riiklikult on tagatud inimese 
esmavajadustest mingi osa, on KOV-il õigus TT piiri vähendada selle võrra. 
See jätab mulje, et ainult riigi osalusega juhtudel ja MTÜ-d vms peaks 
sellest välja jääma. Samas tekib ka siin küsimus ja vb ka kitsaskoht - mida 
on mõeldud riigi all? Ainult see, kui riik otse on mingi kulu võtnud oma 
kanda? Aga kui KOV on võtnud? Ka riiklik rahastus? Tegelikult ju nagu pole. 
Samas üks riik kõik. Ehk et mõtteainest oma jagu.

Lootsin, et Living Israel kirjutab ja pöördub ise, sest oleme sellest 
teemast põhjalikult rääkinud ja soovitasin seda teha, aga vist ei ole 
pöördutud.

Palun häid ja tarku mõtteid ja tõlgendusi. 😊

Tervitades

Ulli Luide

juhtivspetsialist

sotsiaalteenuste ja -toetuste osakond

505 5931