Kuldar Leis	Teie: 30.01.2026 nr 4-6/59/13-3	
Kliimaministeerium	
info@kliimaministeerium.ee 	
 	Meie: 02.03.2026 nr 1-12/106 - 2 	

	

	
Tallinna linna säästva liikuvuse projektide toetuse kasutamise tähtaegadest ja kaasnevatest kohustustest		

Austatud Kuldar Leis	

Oma 30.01.2026 kirjas nr 1-12/1303-2 palusite infot, milliste säästva liikuvuse projektidega Tallinna linn edasi läheb. Esitame käesolevaga ülevaate projektide seisust ning täiendavad ettepanekud.
1. Pärnu mnt rattatee (Vabaduse väljak – viadukt).
Projekteerimise töövõtuleping TKA411 sõlmiti 14.11.2025​ ning tööd kulgevad graafikujärgselt. Ekspertiisi läbinud põhiprojekti valmimise tähtaeg on jaanuaris 2027 ning ehitushange on plaanis välja kuulutada märtsis-aprillis 2027. Ehituslepingu sõlmimine on toodud varasemaga võrreldes kolm kuud ettepoole, 2027. aasta juulisse ning ehitustöödeks vajalik aeg on 21 kuud.
2. Tehnika tn rattatee.
Projekteerimise töövõtuleping TKA471 sõlmiti eduka pakkujaga 25.02.2026. Ekspertiisi läbinud põhiprojekti valmimise tähtaeg on aprillis 2027 ning ehitushange on plaanis välja kuulutada juunis 2027. Ehituslepingu sõlmimine on planeeritud novembris 2027 ning ehitustöödeks vajalik aeg on 16 kuud.
3. Liivalaia tn trammitee ja Liivalaia tn rattatee.
Loobume projekti elluviimisest perioodi 2021-2027 välisrahastuse toel eelmises kirjas toodud põhjustel ning arvestades, et toetuse kasutamise tähtaega ei ole võimalik pikendada. Samas informeerime Teid, et jätkame Liivalaia tn rekonstrueerimise jaoks lahenduse väljatöötamist, mis võimaldaks kiire ja mugava ühistranspordi arendamist ja uue ühenduse loomist Kristiine ühistranspordisõlmega. Planeerime selle elluviimist kas linna enda vahenditest või võimaluse korral järgmise EL eelarveperioodi toetustest.
4. Narva mnt rattatee (Pronksi tn – Russalka ristmik).
Oleme täiendavalt hinnanud Narva mnt rattateede ehitamisega kaasnevaid mõjusid ja kaalunud ka alternatiivse lahendusena kahesuunalise rattatee ehitamist. Loobume projekti ellu viimisest perioodi 2021-2027 välisrahastuse toel.
5. Kristiine ühistranspordisõlm, I etapp.
Objekt viiakse ellu kahe hankega. Esimene hankeleping, mis sisaldab Endla raudteeviadukti aluste tunnelite ehitust on sõlmitud 16.07.2025 ning ehitustööd käivad, kuigi hetkel on takistuseks erimeelsused ehituse töövõtjaga tunnelite rajamise tehnoloogilise lahenduse osas. Selgitame neid asjaolusid eraldi kirjas AS-le Eesti Liinirongid ja saadame koopia kirjast ka Teile. Need asjaolud ei sea aga ohtu ehituse valmimist abikõlblikkuse perioodi jooksul.
Teine hange sisaldab ühistranspordisõlme rajamist koos Kristiine ristimiku töödega. Selle ettevalmistamiseks on hetkel käimas liiklusuuring, mille põhjal valitakse välja ühistranspordi ümberistumise ja ristmiku põhimõttelised lahendused. Nende projekteerimise leping on planeeritud sõlmida käesoleva aasta juulis ning ehitusprojekt valmib 2027. a juulis. Ehitusleping on plaanis sõlmida veebruaris 2028 ning ehitustöödeks vajalik aeg on 17 kuud.
6. Pelguranna trammitee
Tallinna Linnavalitsuse kabineti 17.02.2026 toimunud koosolekul otsustati Pelguranna trammi trassi tagasipööre lahendada ümber Puhangu 45 kinnistu Putukaväila ja Kolde pst ristmiku vahetus läheduses. See on kooskõlas meie poolt juunis 2024. a. esitatud investeeringu ettepanekuga ehk nn trassi versiooniga V3. Käesolevaks hetkeks on selge, et antud trassil on mitmeid eeliseid võrreldes Puhangu tänava kaudu Pelguranda kulgeva trassiga:
•	Puhangu tänava trassile oli märkimisväärne kohalike elanike vastuseis, mis täiendavalt põhimõttelisele küsimusele, miks ehitada lahendust, mida inimesed ei soovi, tekitaks olulise riski ehitusloa väljastamise vaidlustamiseks ning seeläbi objekti realiseerimise venimiseks.
•	Puhangu tn trass oleks märkimisväärselt kallim. Ehitustööd oleksid toimunud kitsas tänavaruumis, kus on palju kaasnevaid töid kommunikatsioonide ja tänavaruumi näol ning oleks vaja kasutada kõige kallimaid müra leevendavaid meetmeid tulenevalt hoonete lähedusest. Võõrandada tuleks eraomandis olev garaažiboks.
•	Putukaväila trassil on vähem liiklusohtlikke konflikte. Ära jäävad konflikti kohad Puhangu tänavale pööramisega, ristumisel Pelguranna tänavaga ning tagasipöörde koht aktiivse kasutusega puhkealal.
•	Pole vaja ületada 2m läbimõõduga reoveekollektorit Pelguranna tänaval. Antud kollektori turvalisuse tagamine oleks olnud kõige suurem tehniline väljakutse projekti juures.
•	Lüheneb ehituse aeg. Eeltoodud aspekte kokku võttes on äärmisel oluline ka asjaolu, et väheneb nii ehituse planeeritud aeg kui ka riskid ehituse venimiseks. Arvestades, et Te rõhutasite just rahastuse kasutamise suurt ajasurvet, on Putukaväila trassil objekti ellu  viimine tervikuna kiirem, hoolimata sellest, et projekteerimise protsessis on olnud kolme-kuuline pikenemine. 
Täpsustame ka seda, et esitame rahastustaotluse koos eelprojektiga käesoleva aasta septembri lõpus nagu planeeritud. Järgmisel aastal saame vajadusel täiendavalt esitada põhiprojekti. Objekti ehitusega saame alustada 2027. aasta sügisel ning nagu öeldud, objekti valmimise tähtaeg ei pikeneks, vaid lüheneks. Oleme valmis uuendatud investeeringute kava esitama märtsikuu jooksul.
7. Vabanevate vahendite kasutamine.
Seoses Liivalaia tn ja Narva mnt rattateede projektidest loobumisega teeme ettepaneku suurendada Pärnu mnt ja Tehnika tänava rattateede objektide abikõlblike kulude mahtu. Oleme nende projektide ettevalmistamise käigus uuendanud tööde ja nende maksumuste prognoose ja saaksime uuendatud investeeringute ettepanekud saata märtsikuu jooksul.
Liivalaia tn trammiteest vabanevate vahendite ümbersuunamisel uude taotlusvooru oleksime huvitatud ja valmis esitama ettepanekuna Tartu mnt Ülemiste viadukti kergliikluse läbipääsude projekti. Antud läbipääsud on osa suuremast raudteealuste läbipääsude arendamise kontseptsioonist, mis töötati välja seoses Rail Balticu arendamisega ja mis koosneb läbipääsudest kuues asukohas. Käesoleval hetkel on RB Eesti poolt linna kaasfinantseerimisel ehituses läbipääs nr 5 Ülemiste keskuse juures ning ettevalmistamisel läbipääs nr 1, Kantsi tänava pikendusena. Tartu mnt läbipääsud kannavad numbrit 6 ning asuksid mõlemal pool Tartu maanteed (tinglikult läbipääsud 6.1 ja 6.2). Need olid osa meie poolt eelnõustamisele saadetud objektist „Tartu mnt raudteealuste kergliiklustunnelite ühendus Lubja ja Vilmsi tänavaga“. Objektiga planeeritud rattateid Vilmsi ja Lubja tänavani ei ole abikõlblikkuse perioodi jooksul võimalik valmis ehitada, kuna nende projekteerimist pole alustatud, kuid läbipääsud ise on valmis projekteeritud ning nende ehitamist saaks alustada 2027. aastal. Eelmise aasta lõpus valmisid ka Lastekodu tn rattateed, mis on oluline lüli Ülemiste piirkonna ühendamisel kesklinnaga. Samuti on menetlemisel Ülemiste keskuse uus detailplaneering, millega luuakse rattateed Ülemiste ristmikust linnapiiri suunas. See tähendab, et antud läbipääsud poleks enam pelgalt lokaalse efektiga vaid need oleks osa terviklikust teekonnast Rae valla, Ülemiste piirkonna ja kesklinna vahel. Objekti rajamine on seda olulisem, et Rail Balticu valmimise ning Ülemiste City, Ülemiste keskuse ja lennujaama arenduste valguses suureneb antud piirkonna roll veelgi ning jalgsi ja rattaga liikumise atraktiivsemaks tegemine on kriitilise tähtsusega piirkonna liikluskoormuse ohjamisel. 
Oleme valmis objekti investeeringuettepaneku esitama niipea kui kuulutate taotlusvooru välja. 

	
Lugupidamisega	

(allkirjastatud digitaalselt)	
Peeter Raudsepp
linnapea	

	

	
	
Koopia:	Riigi Tugiteenuste Keskus