Keskkonnaamet
info@keskkonnaamet.ee 	
Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet
info@ttja.ee 		
Terviseamet
info@terviseamet.ee 	Meie 22.06.2026 nr 10-11/1474 - 1	

Paldiski mnt 108 kinnistu ja lähiala detailplaneeringu ja keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) aruande eelnõu avalikustamisel esitatud ettepanekute ja asjaomaste asutuste seisukohtade arvestamise või arvestamata jätmise põhjendused		

Täname Teid ettepanekute esitamise eest Paldiski mnt 108 kinnistu ja lähiala detailplaneeringu ja KSH aruande eelnõu avaliku väljapaneku ajal.
Teie esitatud küsimustele ja ettepanekutele vastused leiate alljärgnevast tabelist. Vastused ettepanekutega arvestamise kohta on koostatud koostöös keskkonnamõju strateegilise hindamise teostaja Keskkonnaagentuur Viridis OÜ ning strateegilise planeerimisdokumendi koostaja AS K-Projektiga.
Nr	Ettepaneku teinud amet	Ettepaneku arvestamise või arvestamata jätmise põhjendus	
1.	Keskkonnaamet, kiri 10.06.2026 nr 6-5/26/7569-3	
Aruandes ei ole välja toodud nahkhiirte rändlust ning kõrghoonete mõju sellele liigirühmale ning 2014. aasta linnustiku vaatlus on meie hinnangul liiga vana, et sellest lähtuda..	KSH ekspert ja eluslooduse grupiliikmed on seisukohal, et:
-	kui kavandatava hoone edasisel projekteerimisel ning ehitamisel rakendatakse KSH aruandes esitatud loomastiku ja linnustiku peamist leevendusmeedet – „linnustikule nähtavat maja“, siis puudub vajadus täiendavateks linnustiku ja nahkhiirte uuringuteks, sest linnud ja nahkhiired oskavad ning õpivad kiirelt tekkiva takistuse vältimise;
-	2014 a tehtud linnustiku rändeuuring on väga põhjalik ja linnustikuekspert, M. Uustali sõnul on sealsete lindude rändekoridorid suhteliselt konservatiivsed ning toimivad peamiselt Harku järve läänekallast pidi, üle Rocca al Mare metsa Kopli lahte, mistõttu ei annaks uue uuringu tegemine olulist täiendavat infot.
-	Eluslooduse vaatlusportaali Plutof’i ning EELIS andmetel ei ole piirkonda lisandunud olulisi uusi liike, kellede elupaiku või rännet kavandatav hoone võiks segada;
-	Kuna piirkonda juba ehitatakse ja ehitamisel on veel 2-3 sarnast 22-korruselist maja, siis tekib piirkonda monoliitne, lindudele nähtav takistus, mis vaid vähesel määral kitsendab Harku jv ja Kopli lahe vahelist rändekoridori;
-	KSH ekspert ei pea õigeks lindude ega ka nahkhiirte meelitamist väga tiheda liiklusega ja inimasustatud piirkonda, mis võib põhjustada soovimatuid konfliktsituatsioone.	
Üle kontrollida ja aruannet täiendada, kuna piirkonnas on kokku 5 kanakulli elupaika, mida kõrghooned mõjutama võivada hakata.	KSH ekspert kontrollis keskkonnaportaalis EELIS esitatud kaitsealuste liikide infot ja leiab, et nii Merimetsa, Loomaaia kui ka Rocca al Mare metsas paiknevad elupaigad on piisavalt kaugel kavandatud DP-alast ning DP ala ei ole kindlasti nimetatud lindude jaoks atraktiivne toitumisala ega ka elupaik. Nimetatud lindude jaoks jäävad atraktiivsed toitumisalad ja elupaigad piisavalt kaugele.	
Juhime tähelepanu, et kui ehitustegevuse käigus maa-aluse korruse rajamiseks on vaja põhjavett ümber juhtida, on vajalik veeluba (veeseadus (VeeS) § 187 p 12).	Täiendasime KSH aruannet vastava teabega.	
Radooniga seotud küsimused	Arvestasime KeA ettepanekutega, korrigeerisime sõnastust ja lisasime esitatud täiendused.	
Kumulatiivsed ja koosmõjud	Kuna piirkonda juba ehitatakse ja ehitamisel on veel 2 sarnast 22-korruselist maja, siis tekib piirkonda monoliitne, lindudele nähtav takistus, mis vaid vähesel määral kitsendab Harku jv ja Kopli lahe vahelist rändekoridori. Kui kavandatava hoone edasisel projekteerimisel ning ehitamisel rakendatakse KSH aruandes esitatud loomastiku ja linnustiku peamist leevendusmeedet – „linnustikule nähtavat maja“, siis linnud ja nahkhiired õpivad kiiresti hoonetest tekkiva takistuse vältimise.	
2.	Terviseamet, kiri 05.06.2026 nr 9.3-2/26/3225-3	
TerAm kirjutas punktides 1 ja 2
-	KSH-s puudub informatsioon selle kohta, et oleks arvestatud ka viadukti mõjuga.
-	Vastavalt mürahinnangus toodule on arvestatud ka Paldiski maanteel oleva viadukti mõjuga.	TerAm kirjas punktides 1 ja 2 on esitatud vastuoluline info. Kui esimene punkt ütleb, et „KSH-s ei arvestatud viadukti mõjuga“, siis teine punkt ütleb, et „mürahinnangus on arvestatud ka Paldiski maanteel oleva viadukti mõjuga“.
KSH juhtekspert kinnitab, et mürahinnangus on arvestatud ka Paldiski maanteel oleva viadukti mõjuga.	
KSH aruandes puudub kõige värskema mürahinnangu käsitlus (Akukon Eesti OÜ, 14.04.2026, töö nr 250245-2-B), 	KSH juhtekspert juhib tähelepanu, et KSH aruande eelnõu esitati Tln LPLA-le avalikustamismenetluste alustamiseks 11.04.2026, st 3 päeva ennem, kui Akukon Eesti OÜ esitas planeerijale varasema uuringu täiendused, töö nr 250245-2-B (14.04.2026). Akukon Eesti OÜ, 14.04.2026, töö nr 250245-2-B tulemused on lisatud vastavaks tunnistamiseks esitatavale KSH aruandele. 	
Edasisel planeerimisel arvestada sisemüra normtasemete täitmiseks sotsiaalministri 12.11.2025 määrusega nr 61 „Nõuded müra, sealhulgas ultra- ja infraheli ohutusele elamutes ja ühiskasutusega hoonetes ning helirõhutaseme mõõtmise meetodid“ 	Ettepanekutega arvestati vastavaks tunnistamiseks esitatava KSH aruande täiendamisel. 	
Kuna DP-ga kavandatakse lisaks äripindade rajamist, tuleks tähelepanu pöörata sellele, kas äripindade kasutamise, teenindamise, kauba laadimise, parkimise ja muu seotud tegevusega võib kaasneda mürahäiringuid planeeringualal või selle läheduses paiknevatele eluruumidele. 	KSH koostamise hetkel ei ole täpselt teada, kes saavad olema äripindade rentnikud ja missugune saab olema alumistele korrustele kavandatud äripindade tegevuslik iseloom, mistõttu on projekti KSH faasis raske anda detailseid soovitusi või esitada leevendusmeetmeid.
Kui alumistele korrustele peaksid tulema kaubandustegevused, siis üldjuhul on kaubandusalad kaetud varikatustega. Leiame, et kaubandusala varikatus on piisav meede, et välistada või vähendada oluliselt kaubandusalal tekkiva kauba laadimismüra ulatuslikku levikut eluruumideni.	
Käsitleda planeeringu elluviimisega kaasnevate tehnoseadmete võimalikku müra mõju planeeringualal ja selle lähiümbruses paiknevatele müratundlikele aladele. 	Kõik majaga seonduvad mürarikkamad tehnoseadmed on kavandatud paigaldada hoone katusele, mistõttu nende negatiivne mõju on välistatud.	
Tuleks hinnata lennumüra võimalikku mõju planeeringualale kavandatavatele müratundlikele kasutusviisidele ning käsitleda asjakohaseid leevendusmeetmeid. 	Kuna tegemist on perioodilise ja väga lühikest aega kestva mürateguriga, siis lennumürale puuduvad leevendusmeetmed. Hoone siseruumidesse leviva lennumüra vähendamiseks kehtivad samasugused  soovitused, mis on esitatud liiklusmüra leviku tõkestamiseks.	
KSH aruandes ei ole eraldi käsitletud insolatsiooni ja päevavalgustingimusi. 	KSH aruandes ei ole insolatsiooni ja päevavalgustingimusi käsitletud eraldi teemana, kuna tegemist on eelkõige hoonete projekteerimise ja ehitusliku lahenduse tasandil hinnatavate aspektidega. KSH koostamise ajal ei ole täpselt teada kavandatava hoone arhitektuurne lahendus, sh hoonele paigaldatavate akende suurused ja asukohad päikesevalguse suhtes.
Insolatsiooni ja päevavalguse nõuete täitmine kontrollitakse detailsemalt hilisema hoone arhitektuurse projekteerimise käigus, vastavalt kehtivatele õigusaktidele ja standarditele. 	
3.	Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet, kiri 21.05.2026 nr 16-6/26-06510-003	
Kemikaaliseaduse § 32 lõige 4 punkti 3 kohaselt tuleb detailplaneering edastada kooskõlastamiseks Päästeametile ohtliku ettevõtte ja suurõnnetuse ohuga ettevõtte ohualasse jääva maa-ala planeerimisel või sinna ehitise kavandamisel. Päästeamet hindab kooskõlastamisel, kas kavandatav planeering või ehitis suurendab suurõnnetuse riski või õnnetuse tagajärgede raskust ning kas õnnetuse ennetamiseks kavandatud meetmed on piisavad.	Detailplaneering on edastatud Päästeametile kooskõlastamiseks ning Päästeameti on detailplaneeringu kooskõlastanud. Päästeameti kooskõlastus on kajastatud detailplaneeringu kooskõlastuste tabeli lahtris 2.13.	

	
Lugupidamisega	

(allkirjastatud digitaalselt)	
Meelis Uustal	
osakonna juhataja
Keskkonnahoiu osakond	

Koopia: Keskkonnaagentuur Viridis OÜ ja AS K-Projekt

Kärt Talimaa-Eelmaa
Tel 6404771, kart.talimaa-eelmaa@tallinnlv.ee