Subject: FW: Väärtfilmikinode ettepanek kinokultuuri kestlikkuse arendamiseks ja säilitamiseks
From: "Carina Rikart" <[email-masked]>
To: "min - KUM" <[email-masked]>
Cc: "Riigikogu Kantselei" <[email-masked]>
Date: Wed, 13 May 2026 16:24:30 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere!

Riigikogu kultuurikomisjoni poole on pöördunud Kino Sõprus programmijuht 
Johannes Lõhmus. Kirjas tehakse ettepanek tõsta väärtfilmikinode 
tegevustoetuse mahtu ning tehakse ettepanek Kultuuriministeeriumile 
väärtfilmikinode esindajatest koosneva töögrupi moodustamiseks. Eeltoodust 
tulenevalt edastame kirja Kultuuriministeeriumile kui pädevale asutusele 
ettepanekutele vastamiseks.

Lugupidamisega

Carina Rikart

Nõunik-sekretariaadijuhataja

Kultuurikomisjon

Riigikogu Kantselei

T: +372 631 6482

Riigikogu, Lossi plats 1a, 15165 Tallinn.

www.riigikogu.ee <http://www.riigikogu.ee/>

From: Johannes Lõhmus <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >
Sent: Tuesday, May 12, 2026 10:49 AM
To: Johannes Lõhmus <[email-masked] <mailto:[email-masked]> 
 >
Subject: Väärtfilmikinode ettepanek kinokultuuri kestlikkuse arendamiseks ja 
säilitamiseks

Tere!

Minu nimi on Johannes Lõhmus ja edastan Eesti Europa Cinemas võrgustikku 
kuuluvate väärtfilmikinode Artis, Elektriteater, Kannel, Sõprus ja Thule 
poolt ühiselt koostatud ettepaneku, et alustada arutelu, kuidas saaks edasi 
arendada ja säilitada Eestis euroopalikku ja kultuurset väikekinode 
võrgustikku.

Esialgne pöördumine ja ettepanek on kaks lehekülge, mille käigus sõnastame 
oma praeguse olukorra, kus kõigil kinodel on oma lojaalne publik ja 
kultuuriliselt tähtis kogukondlik roll, aga kahjuks pole kasvanud 
elukalliduse tingimustes seda praegust tööd võimalik edasi arendada ega 
säilitada kui riiklik toetus väärtfilmikinodele kui kultuuriasutustele ei 
tõuse. Täna algab Cannes'i filmifestival, mis on maailma kinokultuuri 
suunanäitaja ja kus erinevates võistlusprogrammides linastub nii Läti kui 
Leedu autorite teoseid, ka eestlaste kaastootmisel, aga kui soovime, et 
eestikeelne film paistaks maailmas silma, siis vajame ka kvaliteetset 
kinokultuuri esile tõstvat regionaalset kinovõrgustikku (nagu näiteks 
Leedus).

Eesti väärtfilmikinod paluvad Kultuuriministeeriumi tungivalt luua töögrupp, 
kuhu oleks kaasatud kõigi väärtfilmikinode esindajad, EFI nõukogu liikmed 
ning ka Riigikogu kultuurikomisjoni liikmed, et kinokultuur Eestis õitseks, 
mitte ei hakkaks hääbuma. Oleme valmis vastama igale täpsustavale 
küsimusele, jagama andmeid ja avatud aruteluks.

Loodame väga, et leiate võimaluse ettepanekuga tutvuda ning meiega dialoogi 
pidama. Homme jagame ettepanekut ka kultuuriajakirjandusega.

--------------------------------------------------------------

Eesti väärtfilmikinod: ilma ajakohase toetusmeetmeta on ohus Eesti

kinokultuur

Ettepaneku koostajad: Eesti väärtfilmikinod, mis kuuluvad Europa Cinemas

väärtfilmikinode rahvusvahelisse võrgustikku ehk Kuressaare Thule Kino, 
Tartu

Elektriteater, Tallinna kinod Artis ja Sõprus ning Võru kino Kannel.

Ettepaneku adressaat: Eesti Vabariigi kultuuriminister ja ministeeriumi 
loomingu

asekantsler ning audiovisuaal- ja digikultuuri nõunik; Eesti Filmi 
Instituut; Riigikogu

kultuurikomisjon; kultuuriajakirjandus.

Väärtfilmikinod on filmide pildis hoidmise ja publiku kasvatamise üks 
olulisemaid

lülisid: kinos luuakse keskkond filmi ja vaataja kohtumiseks ning luuakse 
alus

hilisemale levikule ka järgmistes kanalites. Väärtfilmikinod pakuvad 
kureeritud

programmiga tasakaalu Hollywoodi ja kommertskino domineerimisele, pakkudes

publikule võimalust kohtuda maailma kõrgkultuuriga koos Eesti, Euroopa ning

kaugemate riikide autorikino paremikuga. Oleme aastaid harinud publikut 
avades

filmide kunstilist ja ühiskondlikku konteksti filmijärgsete arutelude, 
läbimõeldud

sissejuhatuste ja filmitegijatega kohtumiste kaudu. See on erakordselt 
ajamahukas ja

seetõttu Eesti rahvaarvuga riigis paraku turutõrkega tegevus, mille laiem 
eesmärk on

säilitada ja arendada Eestis euroopalike väärtustega kultuurikeskkonda. 
Seetõttu

peaksid väärtfilmikinod olema riiklikult võrdväärsed kultuuriasutused 
näiteks

etenduskunstide allasutustega, kuna tegeleme otseselt publiku harimise ja 
sideme

loomisega kodumaise ja rahvusvahelise kultuuri vahel.

Eesti kinoturgu iseloomustab ühe suurketi monopoolne turuosa, mis tähendab, 
et

kvaliteetsele ja mitmekesisele programmile keskendunud väikekinod peavad

konkureerima mastaapsete sooduskampaaniate ja „suupiste-põhise“ ärimudeliga.

Väärtfilmikinod täidavad samaaegselt kino, kultuuri- ja kogukonnakeskuse 
rolli. Kui

kinod ei suuda nendes turutingimustes enam tegutseda, siis ajapikku kaob ka

praegune kinolevi programmiline mitmekesisus ning repertuaar muutub üksnes

kassatulu põhiseks, mis tähendab, et Eestist saab Euroopa mõistes

kultuuriperifeeria. Hollywoodilik kommertskino ei taga ka kohalikele 
filmitegijatele

piisavalt võimalusi end muu maailma kinoga kursis hoida ja meie loominguline

konkurentsivõime kannatab ning eestikeelsel kultuuril muutub üha 
keerulisemaks

rahvusvaheliselt kõnekas olla.

Olulise osa väärtfilmikinode tööst moodustab koostöö haridusasutustega ja

järelkasvuga. Programmid nagu „Koolikino“ ja „Klassiga kinno“ toovad 
saalidesse

uue põlvkonna vaatajaid, seovad kinokogemuse õppetööga ja tõstavad 
filmiharidust.

Väärtfilmikino on noorte jaoks koht, kus õrnas eas kogeda filmikunsti 
empaatilist

mõju mõtestatud keskkonnas, mitte pelgalt tarbimisele orienteeritud 
multipleksis.

See on jätkuvalt kõige taskukohasem viis noortel inimestel maailma tundma 
õppida

ja kinosaalis “reisida” kaugetele maadele ja erinevatesse ajastutesse. Meie 
kinod pakuvad nendeks tegevusteks hinnalist konteksti (nagu ka näiteks 
teatrid või

muuseumid oma kavalehtede ja haridusprogrammidega).

Juhime tähelepanu, et praegune riiklik toetus ei taga kultuurset ja 
mitmekülgset

kodumaist ning rahvusvahelist programmi pakkuvate kinode kestlikkust. Me

tegutseme täna majandusliku toimetuleku piiril olukorras, kus riiklik 
rahastus on

jäänud viimastel aastatel seisma või vähenenud, samal ajal kui kulud on 
kasvanud

ligi poole võrra. Euroopa Komisjoni poolt eraldatav toetus on iga kino poolt

maksimaalselt kasutatud, kuid ei kata tegelikku kulubaasi ega võimalda 
säilitada

kvaliteetset programmi ja professionaalset ning motiveeritud meeskonda.

Viie aastaga on toetuse kogumaht langenud 185 000 € pealt 175 750 euroni 
kuigi

toetust taotlevate kinode arv on kasvanud. Inflatsiooni arvestades peaks 
2026.

aastaks toetuse maht ulatuma vähemalt 266 780 euroni, et säilitada varasem

väärtus. Kehtiv kord ei luba toetust kasutada personalikuludeks, kuigi just 
sisuline

töö nagu eriprogrammide kureerimine, hariduslik töö järelkasvuga, 
erisündmused ja

publikust lähtuv turundus on kvaliteetse kinokeskkonna vundament. Seetõttu 
on

väärtfilmikinod sõltuvad projektitoetustest, mis ei võimalda teha 
pikaajalisi plaane ja

pärsivad sellega võimekust ka piletitulust sõltuvat tulubaasi kasvatada.

Väärtfilmikinode potentsiaal Eesti kultuurimaastikul on alarakendatud, kuna 
ekraanid

ümbritsevad meid kõikjal, aga liiga vähe panustatakse nende mõtestatud

kasutamisesse. Kino on aken empaatilisema ja vastupidavama ühiskonna

võimestamiseks. Väärtfilmikinod on kohad, kus omavahel suheldakse ja 
julgetakse

rääkida keerulistel teemadel. Väärtfilmikinod on investeering Eesti 
haridusse,

sotsiaalsesse sidususse ja kultuuripärandisse. Ilma elukallidusele vastava 
ja stabiilse

baastoetuseta riskib Eesti mitmekesise filmimaastiku ja regionaalse 
kinovõrgustiku

hääbumisega, mille hilisem taastamine on oluliselt kallim kui praeguse 
süsteemi

hoidmine ja arendamine. Iga väärtfilmikinodesse investeeritud euro aitab 
hoida Eestit

globaalsel filmikaardil olulisena pildil.

Teeme ettepaneku tõsta väärtfilmikinode tegevustoetuse mahtu minimaalselt

350 000 euroni aastas hiljemalt 2028 eelarveaastaks ning sealt edasi siduda

see filmivaldkonna kogutoetuse kasvuga, et järk-järgult liikuda

väärtfilmikinode kui riiklikult rahaliselt toetatud ja väärtustatud

kultuuriasutuste suunas.

Eesti väärtfilmikinod paluvad Kultuuriministeeriumi tungivalt luua töögrupp, 
kuhu

oleks kaasatud kõigi väärtfilmikinode esindajad, EFI nõukogu liikmed ning ka

Riigikogu kultuurikomisjoni liikmed, et kinokultuur Eestis areneks, mitte ei 
hääbuks. Oleme valmis

vastama igale täpsustavale küsimusele, jagama andmeid ja avatud aruteluks.

Väärtfilmikinode nimel 12. mail 2026: Johannes Lõhmus, Sõpruse kino

programmijuht; Rasmus Rääk, Elektriteatri programmijuht; Kristi Porila, 
Thule kino

programmijuht; Joonas Tartu, Tallinnfilm OÜ juht ja Kris Kelp, Võru kino 
Kannel juht.

Head

-- 

Johannes Lõhmus

Kino Sõprus programmijuht / programmer

 <http://www.kinosoprus.ee/> www.kinosoprus.ee
+ 372 55 630 648

Favourite film of childhood: Star Wars: Episode IV - A New Hope by George 
Lucas

Favourite film of adulthood: Tirez sur le pianiste by François Truffaut

Favourite film seen in cinema this year: Kárhozat by Béla Tarr