KINNITATUD
Kaitseväe juhataja 02.04.2025 
käskkirjaga nr 551

ÕPPEKAVA
	
Õppekavarühm	Sõjandus ja riigikaitse.	
Õppekava nimetus	Nooremallohvitseride keskastmekursus (NAKAK).	
	Junior Non-Commissioned Officer Intermediate Course.	
Õppekava kood EHISes		
ESMAÕPPE ÕPPEKAVA	JÄTKUÕPPE ÕPPEKAVA	
EKR 2	EKR 3	EKR 4 kutsekeskharidus	EKR 4	EKR 5	EKR 4	EKR 5	
			X				
Õppekava maht	Õppekava maht Eesti kutsehariduse ainepunktides (1 EKAP = 26 akadeemilist tundi):
15,38 EKAP (400 akadeemilist tundi, 10 õppenädalat).	
Õppekava koostamise alus	Allohvitseride sõjaväelise väljaõppe ja teenistuse kontseptsioon.	
Õppekava eesmärgid	Õppekava peaeesmärk on võimaldada õppuril omandada hoiakud, teadmised ja oskused tegutsemaks iseseisvalt jao instruktori, juhi ja kasvatajana. 
1.	Ülesanne:
1)	õppur viib läbi sõduri individuaaloskuste õppetunde kuni jao suurusele üksusele;
2)	õppur viib läbi jalaväejao käsitulirelvade relva- ja põhilaskeväljaõpet;
3)	õppur juhib jagu kaitsvates, ründavates ning kaasnevates taktikalistes tegevustes.
2.	Tingimused
1)	Abivahendid:
a)	kinnitatud õppekava ja kursusekava;
b)	kinnitatud tunniplaan;
c)	õppurite kursusele määramise käskkiri;
d)	kinnitatud laskekäsk ja harjutuskäsk;
e)	väljaõpet toetav taristu;
f)	kursuse läbiviimiseks vajalik relvastus ja laskemoon.
2)	Piirangud: 
a)	kursuse jooksul VÕ läbiviimine mentorite juhendamisel;
b)	VÕ läbiviimiseks vajalik isikkoosseis;
c)	õppur ei loo ise laskeharjutuse kirjeldusi, vaid kasutab LVE-s kinnitatud laskeharjutusi;
d)	laskeharjutuste läbiviimiseks vajalik arv väljaõppeehitisi.
3)	Keskkond:
a)	väljaõpet toetav keskkond;
b)	siseruumis ja välitingimustes;
c)	sõltumata aastaajast ja valgustingimustest;
d)	kinnine või poolkinnine maastik.
3.	Standardid:
1)	viib läbi sõduri individuaaloskuste õppetunde kuni jao suurusele üksusele vastavalt sõjaväelise väljaõppe eeskirjale, rakendades nüüdisaegse õpikäsitluse põhimõtteid;
2)	viib läbi jalaväejao käsitulirelvade relvaõpet vastavalt kasutatavale väljaõppe materjalile;
3)	viib läbi jalaväejao käsitulirelvade põhilaskeväljaõppe harjutusi vastavalt laskeväljaõppe eeskirjale;
4)	juhib jagu kaitsvates, ründavates ning kaasnevates taktikalistes tegevustes vastavalt jagu-rühm püsitoimingutele;
5)	väljaõppe läbiviimisel rakendab kaitseväes kehtestatud korda ning ohutuseeskirjasid.	
Õppekava rakendamine	Õppevorm: statsionaarne õpe - koolipõhine õpe.
Sihtgrupp: sihtgrupiks on nooremallohvitseride baaskursuse (NABK) lõpetanud kaitseväelased, kelle teenistusülesanded eeldavad väljaõppe planeerimist ja läbiviimist jalaväejao tasemel.	
Nõuded õpingute alustamiseks:
1)	keskharidus;
2)	läbitud nooremallohvitseride baaskursus;
3)	omandatud automaatrelva põhilaskeoskus, automaadi laskeoskustest „TEST 3“ sooritatud positiivsele tulemusele;
4)	kursuslane omab KV poolt väljastatud arvuti komplekti (KVIS arvuti ja konto);
5)	kursuslane omab kasutajakontot e-õppekeskkonnas ILIAS (saab luua vajadusel kursuse jooksul);
6)	kursuslane omab kasutajakontot BRONTOS keskkonnas (saab luua vajadusel kursuse jooksul);
7)	kursuslasel peab olema juurdepääs riigi infosüsteemile (ID-kaart, vajalik BRONTOS testkeskkonna kasutamiseks).	
Nõuded õpingute lõpetamiseks
Õppekava täitmiseks peab õppur läbima kõik teemad vastavalt kursusekavades kehtestatud kriteeriumitele. Puuduste likvideerimine toimub kooskõlas kursusekavadega, kuid mitte hiljem kui kursuse lõpuks.
Õppur peab osalema igal kursusel vähemalt 80% kursuse mahust.	
Lõpetamisel väljastatavad dokumendid
Õppurile väljastatakse õppekava täies mahus läbimise kohta tunnistus. „Laskeõpe“ kursuse eduka lõpetamise korral antakse struktuuriüksuse ülema käskkirjaga jalaväejao käsitulirelvade põhilaskeväljaõppe laskeharjutuste läbiviimise õigus (LLÕ), mis fikseeritakse personali infosüsteemis. Relvalaskeharjutuse läbiviimise õigus annab õiguse tegutseda vastava kategooria tulepositsiooni kontrollijana.	
Õpingute läbimisel omandatav(ad)	
Kvalifikatsioon(id):	Puuduvad. 	
Osakutse(d):	Puuduvad.	
Õppekava struktuur:
Õppekava koosneb kolmest kursusest, kokku 400 akadeemilist tundi (sisaldab väljaõppe varuaega):
1)	instruktoriõpe (80 akadeemilist tundi);
2)	laskeõpe (200 akadeemilist tundi);
3)	jalaväejao taktikaõpe (120 akadeemilist tundi). 
Kursused tuleb läbida ülal loetletud järjekorras.
Väljaõpet võib läbi viia vajadusel kursuste kaupa. Järgneva kursuse eelduseks on eelneva kursuse läbimine. Kursuse läbiviimisel peab planeerima kümne õppuri kohta ühe mentori, kes juhendab ja hindab kursuslasi terve kursuse jooksul.
Nõuded mentorile:
1. auaste minimaalselt veebel;
2. minimaalselt 2 aastat teenistust jalaväerühma vanemana või kompaniiveeblina.	
	
Instruktoriõpe
(25-EK0004)	Kursuse maht 
3,07 EKAP 	Kursuse põhieesmärk on anda õppurile vajalikud teadmised ja oskused tegutsemaks üksuses instruktori, juhi ja kasvatajana. 
1.	Ülesanne: 
1)	õppur viib läbi sõduri individuaaloskuste õppetunde kuni jao suurusele üksusele;
2)	õppur rakendab väljaõppe ja kasvatustöö läbiviimisel juhtimisvõtteid, mis tagavad õiglase ning õiguspärase kohtlemise;
3)	õppur demonstreerib instruktorile vajalikke isikuomadusi.
2.	Tingimused
1)	Abivahendid:
a)	näitlikustamise abivahendid;
b)	KVIS arvuti;
c)	sisustatud klassiruum;
d)	KV õppevara;
e)	õppuri lahingvarustus.
2)	Piirangud:
a)	VÕ toimub mentorite juhendamisel;
b)	VÕ viiakse läbi jao suurusele üksusele.
3)	Keskkond:
a)	väljaõpet toetav keskkond;
b)	siseruumis ja välitingimustes;
c)	sõltumata aastaajast;
d)	päevasel ajal;
e)	avatud ja poolkinnine maastik.
3.	Standard: 
1)	järgib Kaitseväe väljaõpet ja ohutustehnikat reguleerivaid dokumente väljaõppe läbiviimisel;
2)	koostab nõuetekohase koolituskaardi;
3)	valmistab ette sobiliku õppekoha ning viib läbi ettevalmistavad protseduurid;
4)	tunni läbiviimisel püstitab selge eesmärgi ja loob õppimist soodustava keskkonna;
5)	kasutab tunni eripära arvestades sobilikke õppemeetodeid ja asjakohaseid näitlikustamise vahendeid;
6)	viib läbi õppurite hindamise ja tagasisidestamise.	
Laskeõpe
(25-EK0005)	Kursuse maht 
7,69 EKAP	Kursuse põhieesmärk on anda õppurile alusteadmised ja oskused töös vajalike laskeharjutuste läbiviimiseks.
1.	Ülesanne: 
1)	õppur viib läbi jalaväejao käsitulirelvade relvaõpet;
2)	õppur viib läbi jalaväejao käsitulirelvade põhilaskeväljaõpet (jalaväejao relvad loetletud LVE-s).
2.	Tingimused
1)	Abivahendid:
a)	KVIS arvuti;
b)	sobilik taristu;
c)	KV õppevara;
d)	kinnitatud laskeharjutuse käsk;
e)	relvastus;
f)	laskemoon;
g)	isikukaitsevahendid;
h)	õppuri lahingvarustus;
i)	transpordivahendid;
j)	meditsiinilised vahendid.
2)	Piirangud:
a)	VÕ toimub mentorite juhendamisel;
b)	vajalik arv mentoreid;
c)	vajalik arv laskmiste väljaõppeehitisi (lasketiir);
d)	õppur viib läbi relvalaskeharjutusi laskeväljaõppe eeskirjas kinnitatud harjutuste kirjelduse alusel;
e)	õppur koostab laskekäsu BRONTOS-es;
f)	sõltuvalt laskeharjutusest tagatud meditsiinitoetuse nõutav tase;
g)	sõltuvalt laskeharjutusest tagatud demineerimisvõimekus.
3)	Keskkond:
a)	väljaõpet toetav keskkond;
b)	siseruumis ja välitingimustes;
c)	KV harjutusväli või lasketiir;
d)	päevasel ajal.
3.	Standard: 
1)	viib läbi jalaväejao käsitulirelvade relvaõpet vastavalt kasutatavale õppevarale;
2)	valdab laskeharjutuse läbiviimisega seotud eeskirju vähemalt kursusekava lävendi tasemel (hindamise kirjelduses);
3)	koostab läbiviidava laskeharjutuse nõuetekohase laskekäsu;
4)	koostab läbiviidava laskeharjutuse nõuetekohase koolituskaardi;
5)	viib läbi laskeharjutusi vastavalt Kaitseväes kehtestatud korrale;
6)	viib läbi jalaväejao käsitulirelvade põhilaskeväljaõppe laskeharjutusi vastavalt laskeväljaõppe eeskirjale;
7)	rakendab laskeharjutuste läbiviimisel KV ohutuseeskirju.	
Jalaväejao taktikaõpe
(25-EK0006)	Kursuse maht 
4,62EKAP	Kursuse põhieesmärk on anda õppurile vajalikud teadmised, oskused ja hoiakud, et ta oleks võimeline juhtima jagu erinevates taktikalistes tegevustes.
1.	Ülesanne:
1)	õppur juhib jagu kaitsvates, ründavates ning kaasnevates taktikalistes tegevustes.
2.	Tingimused
1)	Abivahendid:
a)	kinnitatud harjutuskäsk;
b)	KV õppevara;
c)	jalaväejao KVT järgsed vahendid;
d)	õppurite lahingvarustus.
2)	Piirangud:
a)	VÕ toimub mentorite juhendamisel;
b)	vajalik arv mentoreid;
3)	Keskkond:
a)	väljaõpet toetav keskkond;
b)	kinnine või poolkinnine maastik;
c)	valgel ja pimedal ajal ning sõltumata aastaajast.
3.	Standard: 
1)	õppur juhib jagu vastavalt jagu-rühm püsitoimingutele järgnevates taktikalistes tegevustes;
2)	jao tegevuse planeerimine ja ettevalmistused;
3)	jao formatsioonid ja liikumisviisid;
4)	jao tuli ja liikumine;
5)	patrulli läbiviimine;
6)	vaatluspost;
7)	ala- ja objektiluure;
8)	jao varitsus;
9)	taktikaline jalgsirännak ja takistuste ületamine;
10)	jao sattumine varitsusse;
11)	kontaktist lahti rebimine;
12)	sattumine miiniväljale;
13)	reageerimine õhukontaktile;
14)	julgestusmiinivälja rajamine;
15)	jao kiirrünnak;
16)	jao planeeritud rünnak (objekti rünnak/reid);
17)	jagu kaitses.	
Valikõpingute valimine: puudub.	
Lõpuhindamise lühikirjeldus
Õppekava läbimist hinnatakse mitteeristavalt. Täpsem hindamise kirjeldus kursusekavades.
a) Instruktoriõppe kursust hinnatakse kirjaliku testiga ning õpilasharjutustega.
b) Laskeõppe kursust hinnatakse eeskirjade tundmise testiga ILIAS keskkonnas ning õpilasharjutustega.
c) Jalaväejao taktikaõppe kursust hinnatakse praktiliste sooritustega.
d) Kogu kursuse jooksul hinnatakse kursuslaste isikuomadusi, mille põhjal koostab grupi mentor õppuritele iseloomustuse. Iseloomustused säilitatakse KRA poolt AVIS infosüsteemis. Iseloomustuste esitamise eest KRAle vastutab kursuse läbiviija. Iseloomustuse hindamisleht õppekava LISA 1.	
Praktika kirjeldus: puudub.	
Spetsialiseerumised: puudub.	
Õppekava kontaktisik	v-vbl Anti Arusoo	
Muud õppekavaga seotud vajalikud asjaolud.
Kursust läbi viivatelt instruktoritelt ja mentoritelt eeldatakse juhtimist läbi isikliku eeskuju ning õigete hoiakute kujundamine algab iseendast. Kaitseväe põhiväärtused ja allohvitseri omadused on tervet õppekava läbiv teema.

Õppekavas kasutatavad lühendid:
ILIAS – Eesti Kaitseväe e-õppe portaal;
LVE – laskeväljaõppe eeskiri;
KRA – Kaitseressursside Amet
AVIS – arenguvestluste infosüsteem;
VO – välioskus;
VÕ – väljaõpe;
SBK – sõduri baaskursus;
NABK – nooremallohvitseride baaskursus;
LLÕ – laskmise läbiviimise õigus;
BRONTOS – riigikaitseliste väljaõppealade andmekogu;
DHS – dokumendi haldussüsteem;
KVIS – KV infosüsteem;
TTA – taktikalised-tehnilised andmed;
OE – ohutuseeskiri;
KVT – koosseisu- ja varustustabel;
HV – harjutusväli;
TehN – tehnilised nõuded.	

KURSUSEKAVA 
	
Kursuse kood	Kursuse nimetus	Kursuse eest vastutav üksus	
25-EK0004	Instruktoriõpe	EST diviis	
Nõuded kursuse alustamiseks	Loetletud NAKAK õppekavas „Nõuded õpingute alustamiseks“.
	
Kursuse põhieesmärk	Kursuse põhieesmärk on anda õppurile vajalikud teadmised ja oskused tegutsemaks üksuses instruktori, juhi ja kasvatajana. 
1.	Ülesanne: 
1)	õppur viib läbi sõduri individuaaloskuste õppetunde kuni jao suurusele üksusele;
2)	õppur rakendab väljaõppe ja kasvatustöö läbiviimisel juhtimisvõtteid, mis tagavad õiglase ning õiguspärase kohtlemise;
3)	õppur demonstreerib instruktorile vajalikke isikuomadusi.
2.	Tingimused
1)	Abivahendid:
a)	näitlikustamise abivahendid;
b)	KVIS arvuti;
c)	sisustatud klassiruum;
d)	KV õppevara;
e)	õppuri lahingvarustus.
2)	Piirangud:
a)	VÕ toimub mentorite juhendamisel;
b)	VÕ viiakse läbi jao suurusele üksusele.
3)	Keskkond:
a)	väljaõpet toetav keskkond;
b)	siseruumis ja välitingimustes;
c)	sõltumata aastaajast;
d)	päevasel ajal;
e)	avatud ja poolkinnine maastik.
3.	Standard: 
1)	järgib Kaitseväe väljaõpet ja ohutustehnikat reguleerivaid dokumente väljaõppe läbiviimisel;
2)	koostab nõuetekohase koolituskaardi;
3)	valmistab ette sobiliku õppekoha ning viib läbi ettevalmistavad protseduurid;
4)	tunni läbiviimisel püstitab selge eesmärgi ja loob õppimist soodustava keskkonna;
5)	kasutab tunni eripära arvestades sobilikke õppemeetodeid ja asjakohaseid näitlikustamise vahendeid;
6)	viib läbi õppurite hindamise ja tagasisidestamise.	

Kursuse alaeesmärgid	Hindamiskriteeriumid 	Hindamine	
1. Õppur rakendab väljaõppe ja kasvatustöö läbiviimisel juhtimisvõtteid, mis tagavad õiglase ning õiguspärase kohtlemise.	a) kirjeldab inimese- ja ülesandekeskse juhtimise võimalust allüksuses;
b) selgitab üksuse õpetaja ja kasvataja kohustusi ning valib enesekehtestamiseks õige meetodi.	Hinnatakse kirjaliku testiga (mitteeristav hindamine).	
2. Õppur viib läbi sõduri individuaaloskuste õppetunde kuni jao suurusele üksusele.	a) järgib Kaitseväe väljaõpet ja ohutustehnikat reguleerivaid dokumente väljaõppe läbiviimisel;
b) koostab nõuetekohase koolituskaardi;
c) valmistab ette sobiliku õppekoha ning viib läbi ettevalmistavad protseduurid;
d) tunni läbiviimisel püstitab selge eesmärgi ja loob õppimist soodustava keskkonna;
e) kasutab tunni eripära arvestades sobilikke õppemeetodeid ja asjakohaseid näitlikustamise vahendeid;
f) viib läbi õppurite hindamise ja tagasisidestamise.	Praktiline õppetunni läbiviimine (mitteeristav hindamine).	
3. Õppur demonstreerib instruktorile vajalikke isikuomadusi.			
	
Kursuse jagunemine	
Juhtimine

Loeng 14
Iseseisev õpe 3
Arvestus 1 
	Teema 1: organisatsioonikultuuri teooria.
Loeng 2 akadeemilist tundi.	Seos alaeesmärgiga nr 1.	
	Teema 2: inimesekeskse juhtimise alused ja rakendamine üksuses.
Kokku 3 akadeemilist tundi: iseseisev õpe 2, loeng 1 akadeemiline tund.	Seos alaeesmärgiga nr 1.	
	Teema 3: ülesandekeskse juhtimise aluspõhimõtted.
Alateemad: Ühtne arusaam, initsiatiiv, usaldus, tegevusvabadus ja detsentraliseeritus.
Loeng 2 akadeemilist tundi.	Seos alaeesmärgiga nr 1.	
	Teema 4: allohvitseri omadused.
Alateemad: Allohvitseri roll üksuse õpetamisel ja kasvatamisel. Enesekehtestamine.
Kokku 3 akadeemilist tundi: iseseisev õpe 1, loeng 2 akadeemilist tundi.	Seos alaeesmärgiga nr 1.	
	Teema 5: probleemide märkamine, ennetamine ja lahendamine. 
Alateemad: Tugivõrgustik.
Loeng 2 akadeemilist tundi.	Seos alaeesmärgiga nr 1.	
	Teema 6: grupidünaamika üksuse näitel.
Loeng 2 akadeemilist tundi.	Seos alaeesmärgiga nr 1.	
	Teema 7: lihtmenetluse koostamine.
Loeng 2 akadeemilist tundi.	Seos alaeesmärgiga nr 1.	
	Teema 8: ohvitseri ja allohvitseri kooslus üksuses.
Loeng 1 akadeemiline tund.  	Seos alaeesmärgiga nr 1.	
	Teema 9: kirjalik arvestus.
NÄIDE: Arvestus koosneb kolmest vabas vormis küsimusest, kus kursuslane arutleb etteantud teemal.
1. Allohvitseri omadused.
Kirjeldage lühidalt, miks (3 argumenti) ........................ (lünka kirjuta 1 allohvitseri omadus) omadusena toetab allohvitseri ülesannete täitmist, tooge vähemalt üks näide situatsioonist, kus ...................... (lünka kirjuta 1 allohvitseri omadus) on tugevus?
Hindamine: 3 argumenti – 6 punkti, 3 argumendi selgitus – 6 punkti, situatsioon – 2 punkti, Kokku 14 punkti.
2. Baasvajadused.
Kirjeldage lühidalt ..............................(lünka kirjuta 1 inimese psüühilisest baasvajadusest) inimese psüühilist baasvajadust. Tooge baasvajaduse juures välja näide, mille situatsioon SBK esimesel nädalal võib mõjutada inimese baasvajadust ja miks?
Hindamine: baasvajaduse selgitus – 3 punkti, situatsioon – 2 punkti, situatsiooni mõju selgitus – 3 punkti, kokku 8 punkti.
3. Meeskonna areng ehk grupidünaamika.
Iseloomusta tõhusat meeskonda ........................ (lünka kirjuta 1 omadus) omadusega, selgitage. Tooge omaduse kohta näide ning põhjendage.
Hindamine: omaduse selgitus – 3 punkti, omaduse näide – 2 punkti, näite selgitus – 2 punkti, kokku 7 punkti.
Arvestus 1 akadeemiline tund.	Seos alaeesmärgiga nr 1.	
Pedagoogika

Loeng 15
Praktika 32
Iseseisev õpe 10 

	Teema 10: Kaitseväe väljaõppe ülesehitus.
Alateemad: Sõjaväelise väljaõppe eeskiri. Sissejuhatus sõjaväepedagoogikasse. Väljaõppe dokumentatsioon.
Loeng 1 akadeemiline tund.	Seos alaeesmärgiga nr 2 ja 3.	
	Teema 11: tunni planeerimine ja ettevalmistamine.
Alateemad: Tunni struktuur ja läbiviimine. Erinevad tunni tüübid ja osad (loeng, harjutus, drill). Meetodite valik. Õppekoha ülesehitus (paigutus, asukoha valik).
Loeng 4 akadeemilist tundi.	Seos alaeesmärgiga nr 2 ja 3.	
	Teema 12: instruktori olemus.
Alateemad: Vajalikud omadused, väljanägemine, keha valitsemine. Suhtlemine klassiga. Küsimuste kord ja viis, hääle kasutus, õpilaste kaasamine.
Loeng 4 akadeemilist tundi. 	Seos alaeesmärgiga nr 2 ja 3.	
	Teema 13: abivahendite valik ja abikoolitajate kaasamine.
Alateemad: Koolituskaardi koostamine.
Loeng 2 akadeemilist tundi.	Seos alaeesmärgiga nr 2 ja 3.	
	Teema 14: hindamise ja tagasisidestamise korraldamine.
Alateemad: eksamite ja testide ülesehitus ja läbiviimine, sooritusele tagasiside andmine.
Loeng 2 akadeemilist tundi.	Seos alaeesmärgiga nr 2 ja 3.	
	Teema 15: rivitunni ülesehitus ja läbiviimine.
Alateemad: üksiksõdur ja allüksus.
Praktiline näidistund 1 akadeemilist tund.	Seos alaeesmärgiga nr 2 ja 3.	
	Teema 16: relvaõppe tunni ülesehitus ja läbiviimine.
Alateemad: automaat.
Praktiline näidistund 2 akadeemilist tundi.	Seos alaeesmärgiga nr 2 ja 3.	
	Teema 17: topograafia tunni ja orienteerumise ülesehitus ja läbiviimine.
Kokku 4 akadeemilist tundi, millest praktiline sooritus sisaldab grupitööna üles seatud orienteerumisraja läbimist. Rada on üles seatud lähiümbruses. Grupi kohta seatakse üles üks punkt tervikrajast. Soovituslik on kasutada erinevaid lahenduskäike kursuslaste silmaringi laiendamiseks.
Loeng 2 akadeemilist tundi, praktika 2 akadeemilist tundi.	Seos alaeesmärgiga nr 2 ja 3.	
	Teema 18: välioskuste tunni ülesehitus ja läbiviimine.
Alateemad: näidistund, mis sisaldab tunni lõpus arutelu.
Praktiline näidistund 2 akadeemilist tundi.	Seos alaeesmärgiga nr 2 ja 3.	
	Teema 19: õpilasharjutused.
Alateemad: riviõpe, automaadi relvaõpe, välioskus.
Hinnatakse ja tagasisidestatakse kursuslase igat õpilasharjutust.
Kokku 35 akadeemilist tundi: praktika 25, iseseisev õpe 10 akadeemilist tundi.	Seos alaeesmärgiga nr 2 ja 3.	
	
Õppemeetodid	Loeng, praktika, iseseisev õpe.	
Hindamismeetodid	Kirjalik test, praktiline sooritus.	
Lõimitud teemad	SBK ja NABK kursuse jooksul läbitud teemad.	
Kursuse hindamine	Mitteeristav hindamine. 	
Kursuse kokkuvõtva hinde kujunemine	Instruktoriõppe kursust hinnatakse kirjaliku testiga ning õpilasharjutustega. Hinnatakse ja tagasisidestatakse igat kursuslase õpilasharjutust (hindamisleht õppekava LISA 2). Kirjaliku testi sisu on kirjeldatud kursusekava „Teema 9“ lahtris.	
sh lävend	Kirjalik test peab olema sooritatud tulemusele „Arvestatud“. Arvestatud tulemuse saamiseks peab olema saavutatud 50% maksimaalsest punktisummast. Õpilasharjutuste kokkuvõtva hinde kujunemiseks peab etteantud teemal välioskuste tund olema sooritatud tulemusele „Arvestatud“.	
Õppematerjalid	KV sisemäärustik;
KV distsiplinaarmäärustik;
KV eetikakoodeks;
ülesandekeskne juhtimine – Kas juhtimisstiil või midagi enamat? (Aarne Ermus);
inimesekeskne juhtimine (Rudolf Steiger);
juhtimise õppetundi eriüksuse juhilt (admiral William McRaven);
rakenduspedagoogika õpik;
sõduri käsiraamat;
laskuri maastikuraamat.	

KURSUSEKAVA 
	
Kursuse kood	Kursuse nimetus	Kursuse eest vastutav üksus	
25-EK0005	Laskeõpe	EST diviis	
Nõuded kursuse alustamiseks	Läbitud NAKAK instruktoriõppe kursusekava või samaväärne varasem instruktori koolitus.	
Kursuse põhieesmärk	Kursuse põhieesmärk on anda õppurile alusteadmised ja oskused töös vajalike laskeharjutuste läbiviimiseks.
1.	Ülesanne: 
1)	õppur viib läbi jalaväejao käsitulirelvade relvaõpet;
2)	õppur viib läbi jalaväejao käsitulirelvade põhilaskeväljaõpet.
2.	Tingimused
1)	Abivahendid:
a)	KVIS arvuti;
b)	sobilik taristu;
c)	KV õppevara;
d)	kinnitatud laskeharjutuse käsk;
e)	relvastus;
f)	laskemoon;
g)	isikukaitsevahendid;
h)	õppuri lahingvarustus;
i)	transpordivahendid;
j)	meditsiinilised vahendid.
2)	Piirangud:
a)	VÕ toimub mentorite juhendamisel;
b)	vajalik arv mentoreid;
c)	vajalik arv laskmiste väljaõppeehitisi (lasketiir);
d)	õppur viib läbi relvalaskeharjutusi laskeväljaõppe eeskirjas kinnitatud harjutuste kirjelduse alusel;
e)	õppur koostab laskekäsu BRONTOS-es;
f)	sõltuvalt laskeharjutusest tagatud meditsiinitoetuse nõutav tase;
g)	sõltuvalt laskeharjutusest tagatud demineerimisvõimekus.
3)	Keskkond:
a)	väljaõpet toetav keskkond;
b)	siseruumis ja välitingimustes;
c)	KV harjutusväli või lasketiir;
d)	päevasel ajal.
3.	Standard: 
1)	viib läbi jalaväejoa käsitulirelvade relvaõpet vastavalt kasutatavale õppevarale;
2)	valdab laskeharjutuse läbiviimisega seotud eeskirju vähemalt kursusekava lävendi tasemel (hindamise kirjelduses);
3)	koostab läbiviidava laskeharjutuse nõuetekohase laskekäsu;
4)	koostab läbiviidava laskeharjutuse nõuetekohase koolituskaardi;
5)	viib läbi laskeharjutusi vastavalt Kaitseväes kehtestatud korrale;
6)	viib läbi jalaväejao käsitulirelvade põhilaskeväljaõppe laskeharjutusi vastavalt laskeväljaõppe eeskirjale;
7)	rakendab laskeharjutuste läbiviimisel KV ohutuseeskirju.	
	
Kursuse alaeesmärgid	Hindamiskriteeriumid 	Hindamine	
1. Õppur viib läbi jalaväejao käsitulirelvade relvaõpet.	a) viib läbi jalaväejoa käsitulirelvade relvaõpet vastavalt kasutatavale õppevarale;	Hinnatakse õppurite jalaväejao käsitulirelvade relvaõppe tunde (mitteeristav hindamine).	
2. Õppur viib läbi jalaväejao käsitulirelvade põhilaskeväljaõpet.	b) koostab läbiviidava laskeharjutuse nõuetekohase laskekäsu;	Hinnatakse kursuse jooksul erinevate relvalaskeharjutuste käigus (mitteeristav hindamine).	
	c) koostab läbiviidava laskeharjutuse nõuetekohase koolituskaardi;		
	d) viib läbi laskeharjutusi vastavalt Kaitseväes kehtestatud korrale;	Hinnatakse õppurite jalaväejao käsitulirelvade põhilaskeväljaõppe relvalaskeharjutusi (mitteeristav hindamine).	
	e) viib läbi jalaväejao käsitulirelvade põhilaskeväljaõppe laskeharjutusi vastavalt laskeväljaõppe eeskirjale;		
	f) rakendab laskeharjutuste läbiviimisel KV ohutuseeskirju;		
	g) valdab laskeharjutuse läbiviimisega seotud eeskirju vähemalt kursusekava lävendi tasemel.	Hinnatakse eeskirjade tundmist ILIAS keskkonnas (mitteeristav hindamine).	
	
Kursuse jagunemine	
Relvaõpe
Loeng 30
Praktika 6 (relvaõppe praktika jätkub läbivalt kogu kursuse jooksul)   
	Teema 1: püstoli relvaõpe.
Alateemad: USP relva tutvustus, TTA, põhiosad, relva ohutu käsitsemine, ohutuskontrolli teostamine, tööpõhimõte, laadimine ja tühjaks laadimine.
Loeng 2 akadeemilist tundi.	Seos alaeesmärgiga nr 1.	
	Teema 2: 40 mm granaadiheitja relvaõpe.
Alateemad: relva tutvustus, TTA, põhiosad, relva ohutu käsitsemine, ohutuskontrolli teostamine, tööpõhimõte, laadimine ja tühjaks laadimine, sihtimine, laskeasendid.
Loeng 2 akadeemilist tundi.	Seos alaeesmärgiga nr 1.	
	Teema 3:i relvaõpe.
Alateemad: relva tutvustus, TTA, põhiosad, relva ohutu käsitsemine, töökorda seadmine, sihtimine ja tule avamine.
Loeng 4 akadeemilist tundi.	Seos alaeesmärgiga nr 1.	
	Teema 4: SPIKE SR relvaõpe.
Alateemad: relva tutvustus, TTA, põhiosad, relva ohutu käsitsemine, töökorda seadmine, sihtimine ja tule avamine.
Loeng 4 akadeemilist tundi.	Seos alaeesmärgiga nr 1.	
	Teema 5: kuulipilduja relvaõpe.
Alateemad: NEGEV NG7. Tund nr. 1 - tutvustus, ohutuskontroll. Tund nr. 2 – ohutu käsitsemine, lahtivõtmine ja kokkupanek. Tund nr. 3 – relva tööpõhimõte. Tund nr. 4 – relva hooldus. Tund nr. 5 – tõrked ja laskeasendid. Tund nr. 6 – normaaljooksule seadmine.
Kokku 8 akadeemilist tundi: loeng 6, praktika 2 akadeemilist tundi. Tundide sisu võib vajadusel muuta (täiendada).	Seos alaeesmärgiga nr 1.	
	Teema 6: Tankitõrjerelva relvaõpe.
Alateemad: CG M4. Tund nr. 1 – tutvustus, TTA, OE, põhiosad, relva komplekt, ohutuskontroll, sihtimine. Tund nr. 2 – kasutatav laskemoon, alakaliibriline treeningseade. Tund nr.3 – laskmine ja lahingpaari koostöö, relva rihtimine. Tund nr. 4 – tegevus tõrgete korral, relva hooldus.
Kokku 8 akadeemilist tundi: loeng 6, praktika 2 akadeemilist tundi. Tundide sisu võib vajadusel muuta (täiendada).	Seos alaeesmärgiga nr 1.	
	Teema 7: täpsuspüssi relvaõpe.
Alateemad: täpsuspüss R-20. Tund nr. 1 – täpsuslaskmise ajalugu ja tutvustus. Tund nr. 2 – täpsuspüssi R-20 tutvustus, TTA, ohutu käsitsemine, relva hooldus. Tund nr. 3 – sihiku Trijicon VCOG 1-8x28 tutvustus, sihtimine, lasketehnika ja erinevad laskeasendid. Tund nr. 4 – optiline sihik ja binokkel, kauguste määramine. Tund nr. 5 – ballistika alused, ilmastiku mõju kuuli lennutrajektoorile.
Kokku 8 akadeemilist tundi: loeng 6, praktika 2 akadeemilist tundi. Tundide sisu võib vajadusel muuta (täiendada).	Seos alaeesmärgiga nr 1.	
Automaadi laskeharjutuse läbiviimise õpe

Iseseisev õpe 3
Loeng 6 
Praktika 30
Arvestus 1	Teema 8: laskmistega seotud dokumentatsioon.
Alateemad: OE, LVE, HV kasutuseeskirjad, TehN, ILIA-e õppevara. 
Kokku 4 akadeemilist tundi: loeng 3, iseseisev õpe 1 akadeemiline tund.	Seos alaeesmärgiga nr 2.	
	Teema 9: BRONTOS õpe.
Alateemad: laskekäsu koostamine, ohuala koostamine, laskepaiga skeemi koostamine.
Kokku 4 akadeemilist tundi: loeng 3, praktika 1 akadeemiline tund. Praktika ajal koostavad õppurid etteantud lähteandmete alusel iseseisvalt BRONTOS testkeskkonnas laskekäsu koos lisadega.	Seos alaeesmärgiga nr 2.	
	Teema 10: laskmistega seotud dokumentatsiooni tundmise test.
Alateemad: valikvastustega test ILIAS-es. 
Arvestus 1 akadeemiline tund.	Seos alaeesmärgiga nr 2.	
	Teema 11: hinnatava laskeharjutuse käsu ja koolituskaardi koostamine.
Alateemad: automaat.
Iseseisev õpe 2 akadeemilist tundi.	Seos alaeesmärgiga nr 2.	
	Teema 12: automaatrelva põhilaskeväljaõppe laskeharjutuste hinnatavad sooritused.
Alateemad: laskeharjutused A.1, A.2, A.3, A.4, test 2, A.9, A.10, A.11 ning test 3.
Praktika kokku 29 akadeemilist tundi. A.1 laskeharjutus on näidissooritus, pärast mida viivad õppurid läbi hinnatavad laskeharjutused.	Seos alaeesmärgiga nr 2.	
Jao relvade laskeharjutused
Iseseisev õpe 8
Prakrika 60	Teema 13: jalaväejao käsitulirelvade põhilaskeväljaõppe laskeharjutuste laskekäskude ja koolituskaartide koostamine.
Alateemad: a) püstol – P.1, P.2, test 2;
b) kuulipilduja – KP.1, KP.2, KP.7;
c) TT granaadiheitja – TTG.VK.1, TTG.VK.2, TTG.1, TTG.2. d) 40 mm granaadiheitja – UGL.1.1 kuni UGL.1.4, test 2, UGL.3.1. e) täpsuspüss – TL.1, TL.2. f) käsigranaat – KG.1, KG.2.
Iseseisev õpe kokku 8 akadeemilist tundi. Ettevalmistused peavad sisaldama maastikuluuret laskepaigas. 	Seos alaeesmärgiga nr 2.	
	Teema 14: jalaväejao käsitulirelvade põhilaskeväljaõppe laskeharjutuste hinnatavad sooritused.
Alateemad: a) püstol – P.1, P.2, test 2;
b) kuulipilduja – KP.1, KP.2, KP.7;
c) TT granaadiheitja – TTG.VK.1, TTG.VK.2, TTG.1, TTG.2. d) 40 mm granaadiheitja – UGL.1.1 kuni UGL.1.4, Test 2, UGL.3.1. e) täpsuspüss – TL.1, TL.2. f) käsigranaat – KG.1, KG.2.
Praktika kokku 60 akadeemilist tundi. Soovituslik lahendus: Kursus on jagatud 4-5 grupiks. Grupid roteeruvad laskepaikade vahel. Päeva jooksul sooritatakse alateemades ette antud laskeharjutused. Jaotus sõltub gruppide arvust. Näide: 1. päev KP, 2. päev TT, 3. päev 40 mm, 4. päev täpsuspüss, 5. päev püstol ja käsigranaat.	Seos alaeesmärgiga nr 2.	
Jao relvade relvaõppe õpilasharjutused
Iseseisev õpe 12
Praktika 24 	Teema 15: jalaväejao käsitulirelvade relvaõppe hindelised sooritused.
Alateemad: KP relvaõpe, TT relvaõpe, täpsuspüssi relvaõpe (võib asendada).
Kokku 36 akadeemilist tundi, sisaldab iseseisvat õpet ja ettevalmistusi 12 akadeemilist tundi, praktikat 24 tundi.
Kursus vastavalt vajadusele jagatud 3-5 grupiks. Alateemasid on võimalik täiendada/muuta vastavalt üksuse struktuuris olevate relvadega. Praktika läbiviimine planeerida ringkoolitusena päevade lõikes.	Seos alaeesmärgiga nr 1.	
	
Õppemeetodid	Loeng, iseseisev õpe, praktika.	
Hindamismeetodid	Kirjalik test, praktiline harjutus.	
Lõimitud teemad	SBK ja NABK kursuse jooksul läbitud teemad.	
Kursuse hindamine	Mitteeristav hindamine. 	
Kursuse kokkuvõtva hinde kujunemine	Laskeõppe kursust hinnatakse kirjaliku eeskirjade tundmise testiga ILIAS keskkonnas (link testile õppematerjalide loendis) ning õpilasharjutustega. Eeskirjade tundmise test koosneb 30. valikvastustega küsimusest (süsteemis kokku 60 küsimust) ning aega testi sooritamiseks 45 minutit. Test on avatud materjalidega. Testi saab sooritada maksimaalselt kolm korda. Kui kolme korraga ei sooritata testi positiivsele tulemusele, loetakse kursus mitteläbituks ning õppur peab alustama kursust täies mahus uuesti. Kursuse jooksul hinnatakse ja tagasisidestatakse igat õpilasharjutust. Õpilasharjutusi hinnatakse õppekava LISA 2 ja LISA 3 alusel.	
sh lävend	Laskmistega seotud eeskirjade tundmise testi positiivseks sooritamiseks peab olema saavutatud 90% punktidest.
Kursuse õpilasharjutuste positiivse tulemuse saavutamiseks peab 80% kõigist sooritustest olema „arvestatud“.	
Õppematerjalid	sõjaväelise väljaõppe eeskiri;
laskeväljaõppe eeskiri;
sõjaväelise väljaõppe ohutuse üldeeskiri OE 1.1; 
kuulmiskahjustuste vältimise ohutuseeskiri OE 1.2;
silmakahjustuste vältimise ohutuseeskiri OE 1.3;
relvakäsitlemise ja laskeharjutuste läbiviimise ohutuseeskiri OE 2.1;
tankitõrje laskeharjutuse ohutuseeskiri OE 2.2;
käsigranaadi ohutuseeskiri OE 2.6;
lahingu- ja harjutusmoona, matkeseadmete ning sihtmärkide käsitsemise ohutuseeskiri OE 2.7;
40 mm granaadiheitja laskeharjutuste ohutuseeskiri OE 2.8;
laskmisega seotud dokumentatsiooni tundmise test ILIAS keskkonnas:
https://ilias.mil.ee/goto.php?target=tst_127113&client_id=uusilias
automaatrelva baasõppe õppematerjal: 
https://ilias.mil.ee/goto.php?target=cat_42114&client_id=uusilias

Planeeritav laskemoona kulu kursuslase kohta (aluseks LVE):
a) automaat – 225 tk, õppepadrun 10 tk; 
b) püstol – 75 tk;
c) kuulipilduja - 280 tk;
d) tankitõrje granaadiheitja – 15 tk alakaliiber, 2 tk harjutusgranaat, 1 tk kildgranaat;
e) täpsuspüss – 69 tk;
f) 40 mm granaadiheitja – 20 tk harjutusgranaat, 1 tk lahingugranaat;
g) käsigranaat – 4 tk harjutus-käsigranaat, 1 tk lahingugranaat.	

KURSUSEKAVA 
	
Kursuse kood	Kursuse nimetus	Kursuse eest vastutav üksus	
25-EK0006	Jalaväejao taktikaõpe	EST Diviis	
Nõuded kursuse alustamiseks	Läbitud NAKAK õppekava instruktoriõppe ja laskeõppe kursus.	
Kursuse põhieesmärk	Kursuse põhieesmärk on anda õppurile vajalikud teadmised, oskused ja hoiakud, et ta oleks võimeline juhtima jagu erinevates taktikalistes tegevustes.
1.	Ülesanne:
1)	õppur juhib jagu kaitsvates, ründavates ning kaasnevates taktikalistes tegevustes.
2.	Tingimused
1)	Abivahendid:
a)	kinnitatud harjutuskäsk;
b)	KV õppevara;
c)	jalaväejao KVT järgsed vahendid;
d)	õppurite lahingvarustus.
2)	Piirangud :
a)	VÕ toimub mentorite juhendamisel;
b)	vajalik arv mentoreid.
3)	Keskkond:
a)	väljaõpet toetav keskkond;
b)	kinnine või poolkinnine maastik;
c)	valgel ja pimedal ajal ning sõltumata aastaajast.
3.	Standard:
1)	õppur juhib jagu vastavalt jagu-rühm püsitoimingutele järgnevates taktikalistes tegevustes;
2)	jao tegevuse planeerimine ja ettevalmistused;
3)	jao formatsioonid ja liikumine;
4)	jao tuli ja liikumine;
5)	patrulli läbiviimine;
6)	vaatluspost;
7)	ala- ja objektiluure;
8)	jao varitsus;
9)	taktikaline jalgsirännak ja takistuste ületamine;
10)	jao sattumine varitsusse;
11)	kontaktist lahti rebimine;
12)	sattumine miiniväljale;
13)	reageerimine õhukontaktile;
14)	julgestusmiinivälja rajamine;
15)	jao kiirrünnak;
16)	jao planeeritud rünnak (objekti rünnak/reid);
17)	jagu kaitses.	
	
Kursuse alaeesmärgid	Hindamiskriteeriumid 	Hindamine	
1. Õppur juhib jagu kaitsvates, ründavates ning kaasnevates taktikalistes tegevustes.	a) juhib jagu vastavalt jagu-rühm püsitoimingutele erinevates taktikalistes tegevustes;
b) rakendab ja kontrollib taktikalistes tegevustes KV ohutuseeskirjade täitmist.	Hinnatakse kursuslase tegevust jaoülemana ja jao liikmena erinevates taktikalistes tegevustes (mitteeristav hindamine).	
	
Kursuse jagunemine	
VÕ ühtlustamine
Harjutus 30
Loeng 4
Praktika 4 	Teema 1: varasema väljaõppe kordamine.
Alateemad: 1) käsuõpe; 2) jalaväejao struktuur ja relvastus; 3) jalaväejao liikmete ülesanded ja varustus; 4) jalaväejao juhtimispõhimõtted; 5) jalaväejao ülesanded; 6) jao formatsioonid ja liikumisviisid; 7) tegevused peatumisel; 8) takistuste ületamine; 9) jao tuli ja liikumine; 10) kontaktidrillid (sattumine varitsusse, sattumine miiniväljale, tegevus õhukontakti korral).
Kokku 38 akadeemilist tundi, millest 4 tundi loeng ja 4 tundi näidistund.
Teema 1 eesmärk on NABK-s käsitletud taktikaliste tegevuste kordamine, millega ühtlustatakse kursuslaste teadmisi ja oskusi.	Seos alaeesmärgiga nr 1.	
Taktikaõpe
Õppus 82	Teema 2: jalaväejao taktika väliharjutus.
Alateemad: 1) kaasnevad tegevused (rühma patrull-laager, patrulli läbiviimine, vaatluspost, objektiluure); 2) kaitsvad tegevused (jao rühmitumine kaitsesse, sünkroniseeritud tulesüsteemi rajamine, julgestusmiinivälja rajamine); 3) ründavad tegevused (jao kiirrünnak, tulevõitlusest lahti rebimine, varitsus, jao planeeritud rünnak/reid).
Kokku 82 akadeemilist tundi. Taktikaline õppus on planeeritud 10 järjestikust päeva.
Väliharjutuse jooksul viiakse läbi jao kaasnevad tegevused, jao ründavad tegevused ja jao kaitsvad tegevused. Iga teema kaasab endas tihedalt seotud eelmiseid teemasid. Taktikaliste tegevuste kinnistamine toimub õpilasharjutuste käigus, kus rõhk on korduste arvul. Kursuslased saavad täita võimalikult palju erinevaid jao liikme rolle ning läbi selle saavad kogemuse.
Õppus peab olema intensiivne. Õppurid peavad tegutsema pingelises olukorras, mis oma korda paneb proovile nende suutlikkuse ja motivatsiooni juhtida jagu. Selleks on vaja pikki ja intensiivseid VÕ päevi. Harjutus peab sisaldama taktikalisi tegevusi pimedas.	Seos alaeesmärgiga nr 1.	
	
Õppemeetodid	Loeng, harjutus, praktika, õppus.	
Hindamismeetodid	Praktiline harjutus.	
Lõimitud teemad	SBK ja NABK kursuse jooksul läbitud teemad.	
Kursuse hindamine	Mitteeristav hindamine. 	
Kursuse kokkuvõtva hinde kujunemine	Kursuse läbimiseks peab iga õppur tegema minimaalselt kaks positiivselt hinnatud sooritust jaoülemana. Negatiivse hinnangu korral on võimalik sooritust korrata üks kord. Kursuse jooksul hinnatakse õppurite olemust jaoülemana ja jao liikmena (õppekava LISA 1). Õpilasharjutuste hindamine õppekava LISA 4 ja LISA 4.1 alusel.	
sh lävend	Kursuslane peab osalema väljaõppes vähemalt 80% kogu kursuse mahust. 	
Õppematerjalid	sõduri käsiraamat;
laskuri maastikuraamat;
jagu/rühm püsitoimingud;
sõjalise väljaõppe ohutuse üldeeskiri OE 1.1;
kuulmiskahjustuste vältimine OE 1.2;
silmakahjustuste vältimine OE 1.3;
lahingu- ja harjutusmoona, matkeseadmete ning sihtmärkide käsitsemise ohutuseeskiri OE 2.7;
maismaasõidukite kasutamise ohutuseeskiri OE 8.3;
õppuste korraldamise eeskiri;
välihügieeni eeskiri;
imitatsioonivahendite planeering 40 õppuri kohta:
	
Nimetus	
Kogus	

1.	
Relvastus ja erivahendid vastavalt jalaväejao KVT-le	
4 jagu	

2. 	
5,56 mm paukpadrun (R20)	
18 000 tk	

3.	
7,62 mm paukpadrun (MG3/Negev)	
4 600 tk	

4.	
7,62 mm paukpadrun (täpsuspüss TA20-R16)	
1 360 tk	

5.	
Suitsukäsigranaat	
176 tk	

6.	
Treeningkäsigranaat 	
288 tk